# Euroopan unionin L 353/2012

| | ISSN 1977-0812
  doi:10.3000/19770812.L_2012.353.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 353 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 55. vuosikerta21. joulukuuta 2012 |

ISSN 1977-0812

doi:10.3000/19770812.L_2012.353.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 353

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

55. vuosikerta21. joulukuuta 2012

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 1229/2012, annettu 10 päivänä joulukuuta 2012, puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY (Puitedirektiivi) liitteiden IV ja XII muuttamisesta (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 1230/2012, annettu 12 päivänä joulukuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 661/2009 täytäntöönpanosta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen massojen ja mittojen tyyppihyväksyntävaatimusten osalta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY muuttamisesta (
  1
  ) | 31 |
| | | DIREKTIIVIT |
| | * | Komission direktiivi 2012/46/EU, annettu 6 päivänä joulukuuta 2012, liikkuviin työkoneisiin asennettavien polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöjen torjuntatoimenpiteitä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/68/EY muuttamisesta (
  1
  ) | 80 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission asetus (EU) N:o 1229/2012, annettu 10 päivänä joulukuuta 2012, puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY (Puitedirektiivi) liitteiden IV ja XII muuttamisesta (
  1
  )

1

1

*

Komission asetus (EU) N:o 1230/2012, annettu 12 päivänä joulukuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 661/2009 täytäntöönpanosta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen massojen ja mittojen tyyppihyväksyntävaatimusten osalta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY muuttamisesta (
  1
  )

1

31

DIREKTIIVIT

*

Komission direktiivi 2012/46/EU, annettu 6 päivänä joulukuuta 2012, liikkuviin työkoneisiin asennettavien polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöjen torjuntatoimenpiteitä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/68/EY muuttamisesta (
  1
  )

1

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 21.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 353/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 353/1

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1229/2012,

annettu 10 päivänä joulukuuta 2012,

puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY (Puitedirektiivi) liitteiden IV ja XII muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle 5 päivänä syyskuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY (Puitedirektiivi) (1) ja erityisesti sen 39 artiklan 2 ja 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivillä 2007/46/EY luodaan yhdenmukaistetut puitteet kaikkia uusia ajoneuvoja koskeville hallinnollisille säännöksille ja yleisille teknisille vaatimuksille. Se sisältää luettelon kaikista säädöksistä, joissa vahvistetaan tekniset vaatimukset, jotka ajoneuvojen on täytettävä, jotta niille voidaan antaa EY-tyyppihyväksyntä. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivillä 2007/46/EY luodaan yhdenmukaistetut puitteet kaikkia uusia ajoneuvoja koskeville hallinnollisille säännöksille ja yleisille teknisille vaatimuksille. Se sisältää luettelon kaikista säädöksistä, joissa vahvistetaan tekniset vaatimukset, jotka ajoneuvojen on täytettävä, jotta niille voidaan antaa EY-tyyppihyväksyntä.

| (2) | Direktiivin 2007/46/EY liitteessä IV olevassa I osassa on luettelo rajoittamattomina sarjoina valmistettavien ajoneuvojen EY-tyyppihyväksyntää koskevista säädöksistä. Direktiiviä 2007/46/EY on muutettu useita kertoja, ja mainittua luetteloa on päivitetty vastaavasti. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivin 2007/46/EY liitteessä IV olevassa I osassa on luettelo rajoittamattomina sarjoina valmistettavien ajoneuvojen EY-tyyppihyväksyntää koskevista säädöksistä. Direktiiviä 2007/46/EY on muutettu useita kertoja, ja mainittua luetteloa on päivitetty vastaavasti.

| (3) | Moottoriajoneuvojen, niiden perävaunujen sekä niihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden yleiseen turvallisuuteen liittyvistä tyyppihyväksyntävaatimuksista 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 661/2009 (2) säädetään useiden direktiivien kumoamisesta. Kumotut direktiivit on korvattu vastaavilla Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission UN/ECE:n säännöillä (E-säännöillä) ja komission asetuksilla. Nämä muutokset olisi otettava huomioon direktiivin 2007/46/EY liitteessä IV. |
| --- | --- |

(3)

Moottoriajoneuvojen, niiden perävaunujen sekä niihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden yleiseen turvallisuuteen liittyvistä tyyppihyväksyntävaatimuksista 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 661/2009 (2) säädetään useiden direktiivien kumoamisesta. Kumotut direktiivit on korvattu vastaavilla Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission UN/ECE:n säännöillä (E-säännöillä) ja komission asetuksilla. Nämä muutokset olisi otettava huomioon direktiivin 2007/46/EY liitteessä IV.

| (4) | On tärkeätä mukauttaa vaatimukset, jotka koskevat pieninä sarjoina valmistettavien ajoneuvojen EY-tyyppihyväksyntää, jotta tällaisten ajoneuvojen valmistajat voisivat edelleen toimia sisämarkkinoilla. Siksi on tarpeen säätää yksinkertaistetuista toimenpiteistä, joiden avulla voidaan pienentää tyyppihyväksyntämenettelystä aiheutuvia kustannuksia ja samalla taata liikenneturvallisuuden ja ympäristönsuojelun korkea taso. |
| --- | --- |

(4)

On tärkeätä mukauttaa vaatimukset, jotka koskevat pieninä sarjoina valmistettavien ajoneuvojen EY-tyyppihyväksyntää, jotta tällaisten ajoneuvojen valmistajat voisivat edelleen toimia sisämarkkinoilla. Siksi on tarpeen säätää yksinkertaistetuista toimenpiteistä, joiden avulla voidaan pienentää tyyppihyväksyntämenettelystä aiheutuvia kustannuksia ja samalla taata liikenneturvallisuuden ja ympäristönsuojelun korkea taso.

| (5) | Koska luokan N1 ajoneuvoissa on rakenteellisia yhtäläisyyksiä luokan M1 ajoneuvojen kanssa, on asianmukaista vahvistaa yhdenmukaistettuja teknisiä vaatimuksia myös luokan N1 ajoneuvoja varten, jotta tähän luokkaan kuuluvat pieninä sarjoina valmistetut ajoneuvot voivat päästä sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(5)

Koska luokan N1 ajoneuvoissa on rakenteellisia yhtäläisyyksiä luokan M1 ajoneuvojen kanssa, on asianmukaista vahvistaa yhdenmukaistettuja teknisiä vaatimuksia myös luokan N1 ajoneuvoja varten, jotta tähän luokkaan kuuluvat pieninä sarjoina valmistetut ajoneuvot voivat päästä sisämarkkinoille.

| (6) | On olennaista, että direktiivin 2007/46/EY liitteen IV lisäyksessä 1 vahvistettuja vaatimuksia sovelletaan kaikkiin uusiin ajoneuvoihin. Valmistajille olisi kuitenkin annettava riittävästi aikaa muuttaa ajoneuvonsa uusien vaatimusten mukaisiksi. |
| --- | --- |

(6)

On olennaista, että direktiivin 2007/46/EY liitteen IV lisäyksessä 1 vahvistettuja vaatimuksia sovelletaan kaikkiin uusiin ajoneuvoihin. Valmistajille olisi kuitenkin annettava riittävästi aikaa muuttaa ajoneuvonsa uusien vaatimusten mukaisiksi.

| (7) | Direktiivin 2007/46/EY liitteessä XII olevan A osan 1 ja 2 kohdassa vahvistetaan määrällisiä raja-arvoja pienten sarjojen EY-tyyppihyväksyntää varten. Kun pienten sarjojen EY-tyyppihyväksyntä laajennetaan koskemaan luokan N1 ajoneuvoja, on asianmukaista ottaa käyttöön määrällinen raja-arvo kyseistä luokkaa varten. EY-tyyppihyväksynnän tarkoituksena on helpottaa pääsyä sisämarkkinoille, ja sen vuoksi niiden luokan N1 ajoneuvojen määrä, joihin voidaan soveltaa kansallista tyyppihyväksyntää direktiivin 2007/46/EY 23 artiklan nojalla, olisi rajoitettava välttämättömään vähimmäismäärään. Sen vuoksi myös niiden ajoneuvojen määrä olisi vahvistettava. |
| --- | --- |

(7)

Direktiivin 2007/46/EY liitteessä XII olevan A osan 1 ja 2 kohdassa vahvistetaan määrällisiä raja-arvoja pienten sarjojen EY-tyyppihyväksyntää varten. Kun pienten sarjojen EY-tyyppihyväksyntä laajennetaan koskemaan luokan N1 ajoneuvoja, on asianmukaista ottaa käyttöön määrällinen raja-arvo kyseistä luokkaa varten. EY-tyyppihyväksynnän tarkoituksena on helpottaa pääsyä sisämarkkinoille, ja sen vuoksi niiden luokan N1 ajoneuvojen määrä, joihin voidaan soveltaa kansallista tyyppihyväksyntää direktiivin 2007/46/EY 23 artiklan nojalla, olisi rajoitettava välttämättömään vähimmäismäärään. Sen vuoksi myös niiden ajoneuvojen määrä olisi vahvistettava.

| (8) | Sen vuoksi direktiivin 2007/46/EY liitteitä IV ja XII olisi muutettava. |
| --- | --- |

(8)

Sen vuoksi direktiivin 2007/46/EY liitteitä IV ja XII olisi muutettava.

| (9) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat moottoriajoneuvoja käsittelevän teknisen komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat moottoriajoneuvoja käsittelevän teknisen komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan direktiivin 2007/46/EY liitteet IV ja XII tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Ennen 1 päivää marraskuuta 2012 myönnetyn pienen sarjan EY-tyyppihyväksynnän voimassaolo lakkaa 31 päivänä lokakuuta 2016. Kansallisten viranomaisten on katsottava, että ajoneuvojen vaatimustenmukaisuustodistukset eivät enää ole voimassa direktiivin 2007/46/EY 26 artiklan 1 kohtaa sovellettaessa, ellei kyseisiä tyyppihyväksyntöjä ole päivitetty direktiivin 2007/46/EY liitteen IV lisäyksessä 1 vahvistettujen vaatimusten mukaisiksi.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Liitteessä olevan 1 kohdan b alakohtaa sovelletaan kuitenkin kyseisessä alakohdassa vahvistettujen päivämäärien mukaisesti.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 10 päivänä joulukuuta 2012.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 263, 9.10.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 200, 31.7.2009, s. 1.

2

---

LIITE

Muutetaan direktiivi 2007/46/EY seuraavasti:

| 1) | Muutetaan liite IV seuraavasti:






  a) | Korvataan I osa seuraavasti:
  ”I   OSA

  Rajoittamattomina sarjoina valmistettavien ajoneuvojen EY-tyyppihyväksyntää koskevat säädökset


















  Kohta | Kohde | Säädös | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| 1 | Sallittu melutaso | Direktiivi 70/157/ETY | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 2 | Kevyiden hyötyajoneuvojen päästöt (Euro 5 ja Euro 6) / tietojen saatavuus | Asetus (EY) N:o 715/2007 | X (1) | X (1) | | X (1) | X (1) | | | | | |
| 3 | Polttonestesäiliöt / alleajosuojat takana | Direktiivi 70/221/ETY | X (2) | X (2) | X (2) | X (2) | X (2) | X (2) | X | X | X | X |
| 3A | Palovaaran torjuminen (nestemäisen polttoaineen säiliöt) | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 34 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 3B | Taka-alleajosuojat ja niiden asennus; taka-alleajosuojaus | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 58 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 4 | Takarekisterikilven tila | Direktiivi 70/222/ETY | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 4A | Takarekisterikilpien kiinnitystila | Asetus (EY) N:o 661/2009
  Asetus (EU) N:o 1003/2010 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 5 | Ohjausvoima | Direktiivi 70/311/ETY | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 5A | Ohjauslaitteet | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 79 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 6 | Ovien lukot ja saranat | Direktiivi 70/387/ETY | X | | | X | X | X | | | | |
| 6A | Ajoneuvoon pääsy ja ajoneuvon ohjattavuus | Asetus (EY) N:o 661/2009
  Asetus (EU) N:o 130/2012 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 6B | Ovisalvat ja ovien pidätysmekanismien komponentit | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 11 | X | | | X | | | | | | |
| 7 | Äänimerkki | Direktiivi 70/388/ETY | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 7A | Äänimerkinantolaitteet ja äänimerkit | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 28 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 8 | Epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet | Direktiivi 2003/97/EY | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 8A | Epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet ja niiden asennus | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 46 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 9 | Jarrut | Direktiivi 71/320/ETY | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 9A | Ajoneuvojen ja perävaunujen jarrulaitteet | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 13 | | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) |
| 9B | Henkilöautojen jarrut | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 13-H | X (4) | | | X (4) | | | | | | |
| 10 | Radiohäiriöt (sähkömagneettinen yhteensopivuus) | Direktiivi 72/245/ETY | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 10A | Sähkömagneettinen yhteensopivuus | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 10 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 12 | Sisävarusteet | Direktiivi 74/60/ETY | X | | | | | | | | | |
| 12A | Sisävarusteet | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 21 | X | | | | | | | | | |
| 13 | Luvattoman käytön estolaite ja ajonestolaite | Direktiivi 74/61/ETY | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 13A | Moottoriajoneuvojen luvattoman käytön estävät laitteet | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 18 | | X (5) | X (5) | | X (5) | X (5) | | | | |
| 13B | Moottoriajoneuvojen luvattoman käytön estävät laitteet | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 116 | X | | | X | | | | | | |
| 14 | Ohjauslaitteen käyttäytyminen törmäyksessä | Direktiivi 74/297/ETY | X | | | X | | | | | | |
| 14A | Kuljettajan suojaaminen ohjausmekanismia vasten tapahtuvassa törmäyksessä | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 12 | X | | | X | | | | | | |
| 15 | Istuinten lujuus | Direktiivi 74/408/ETY | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 15A | Istuimet, niiden kiinnityspisteet ja mahdolliset pääntuet | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 17 | X | X (6) | X (6) | X | X | X | | | | |
| 15B | Suurten henkilöajoneuvojen istuimet | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 80 | | X | X | | | | | | | |
| 16 | Ulkonevat osat | Direktiivi 74/483/ETY | X | | | | | | | | | |
| 16A | Ulkonevat osat | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 26 | X | | | | | | | | | |
| 17 | Nopeusmittari ja peruutusvaihde | Direktiivi 75/443/ETY | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 17A | Ajoneuvoon pääsy ja ajoneuvon ohjattavuus | Asetus (EY) N:o 661/2009
  Asetus (EU) N:o 130/2012 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 17B | Nopeusmittarilaitteisto ja sen asennus | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 39 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 18 | Lakisääteiset kilvet | Direktiivi 76/114/ETY | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 18A | Lakisääteiset valmistajan kilvet ja ajoneuvon valmistenumero | Asetus (EY) N:o 661/2009
  Asetus (EU) N:o 19/2011 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 19 | Turvavöiden kiinnityspisteet | Direktiivi 76/115/ETY | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 19A | Turvavöiden kiinnityspisteet, Isofix-kiinnitysjärjestelmät ja Isofix-yläkiinnityspisteet | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 14 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 20 | Valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennus | Direktiivi 76/756/ETY | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 20A | Ajoneuvojen valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennus | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 48 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 21 | Heijastimet | Direktiivi 76/757/ETY | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 21A | Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen heijastinlaitteet | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 3 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 22 | Ääri-, etu-, taka-, jarru-, sivu- ja huomiovalaisimet | Direktiivi 76/758/ETY | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 22A | Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen etu- ja takavalaisimet, jarruvalaisimet ja äärivalaisimet | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 7 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 22B | Moottoriajoneuvojen huomiovalaisimet | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 87 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 22C | Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sivuvalaisimet | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 91 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 23 | Suuntavalaisimet | Direktiivi 76/759/ETY | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 23A | Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen suuntavalaisimet | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 6 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 24 | Takarekisterikilven valaisimet | Direktiivi 76/760/ETY | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 24A | Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen takarekisterikilpien valaisimet | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 4 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 25 | Ajovalaisimet (myös polttimot) | Direktiivi 76/761/ETY | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 25A | Eurooppalaisen epäsymmetrisen lähivalon ja/tai kaukovalon aikaansaavat, halogeeniumpiovalaisimilla varustetut moottoriajoneuvojen ajovalaisimet | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 31 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 25B | Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen hyväksytyissä valaisimissa käytettävät hehkulamput | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 37 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 25C | Kaasupurkausvalonlähteillä varustetut moottoriajoneuvojen ajovalaisimet | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 98 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 25D | Moottoriajoneuvojen hyväksytyissä kaasupurkausvalaisinyksiköissä käytettävät kaasupurkausvalonlähteet | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 99 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 25E | Epäsymmetrisen lähivalon tai kaukovalon aikaansaavat, hehkulampuilla ja/tai LED-moduuleilla varustetut moottoriajoneuvojen ajovalaisimet | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 112 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 25F | Moottoriajoneuvojen mukautuvat etuvalaisujärjestelmät (AFS-järjestelmät) | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 123 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 26 | Etusumuvalaisimet | Direktiivi 76/762/ETY | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 26A | Moottoriajoneuvojen etusumuvalaisimet | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 19 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 27 | Vetokoukku | Direktiivi 77/389/ETY | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 27A | Hinauslaite | Asetus (EY) N:o 661/2009
  Asetus (EU) N:o 1005/2010 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 28 | Takasumuvalaisimet | Direktiivi 77/538/ETY | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 28A | Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen takasumuvalaisimet | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 38 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 29 | Peruutusvalaisimet | Direktiivi 77/539/ETY | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 29A | Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen peruutusvalaisimet | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 23 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 30 | Pysäköintivalaisimet | Direktiivi 77/540/ETY | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 30A | Moottoriajoneuvojen pysäköintivalaisimet | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 77 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 31 | Turvavyöt ja turvajärjestelmät | Direktiivi 77/541/ETY | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 31A | Turvavyöt, turvajärjestelmät, lasten turvajärjestelmät ja lasten Isofix-turvajärjestelmät | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 16 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 32 | Näkyvyys eteen | Direktiivi 77/649/ETY | X | | | | | | | | | |
| 32A | Etunäkyvyysalue | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 125 | X | | | | | | | | | |
| 33 | Hallintalaitteiden, ilmaisimien ja osoittimien merkinnät | Direktiivi 78/316/ETY | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 33A | Hallintalaitteiden, merkkivalaisimien ja osoittimien sijainti ja merkinnät | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 121 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 34 | Huurteen-/huurunpoistolaitteet | Direktiivi 78/317/ETY | X | (7) | (7) | (7) | (7) | (7) | | | | |
| 34A | Tuulilasin huurteen- ja huurunpoistojärjestelmät | Asetus (EY) N:o 661/2009
  Asetus (EU) N:o 672/2010 | X | (7) | (7) | (7) | (7) | (7) | | | | |
| 35 | Pesimet/pyyhkimet | Direktiivi 78/318/ETY | X | (8) | (8) | (8) | (8) | (8) | | | | |
| 35A | Tuulilasin pyyhin- ja pesinjärjestelmät | Asetus (EY) N:o 661/2009
  Asetus (EU) N:o 1008/2010 | X | (8) | (8) | (8) | (8) | (8) | | | | |
| 36 | Lämmitysjärjestelmät | Direktiivi 2001/56/EY | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 36A | Lämmitysjärjestelmät | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 122 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 37 | Roiskesuojat | Direktiivi 78/549/ETY | X | | | | | | | | | |
| 37A | Roiskesuojat | Asetus (EY) N:o 661/2009
  Asetus (EU) N:o 1009/2010 | X | | | | | | | | | |
| 38 | Pääntuet | Direktiivi 78/932/ETY | X | | | | | | | | | |
| 38A | Ajoneuvon istuimiin sisältyvät ja muut pääntuet (niskatuet) | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 25 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 40 | Moottorin teho | Direktiivi 80/1269/ETY | X (9) | X (9) | X (9) | X (9) | X (9) | X (9) | | | | |
| 41 | Raskaiden hyötyajoneuvojen päästöt (Euro IV ja Euro V) | Direktiivi 2005/55/EY | X (10) | X (10) | X | X (10) | X (10) | X | | | | |
| 41A | Raskaiden hyötyajoneuvojen päästöt (Euro VI) / tietojen saatavuus | Asetus (EY) N:o 595/2009 | X (11) | X (11) | X | X (11) | X (11) | X | | | | |
| 42 | Sivusuojaus | Direktiivi 89/297/ETY | | | | | X | X | | | X | X |
| 42A | Tavarankuljetusajoneuvojen sivusuojaus | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 73 | | | | | X | X | | | X | X |
| 43 | Roiskeenestojärjestelmät | Direktiivi 91/226/ETY | | | | X | X | X | X | X | X | X |
| 43A | Roiskeenestojärjestelmät | Asetus (EY) N:o 661/2009
  Asetus (EU) N:o 109/2011 | | | | X | X | X | X | X | X | X |
| 44 | Massat ja mitat (autot) | Direktiivi 92/21/ETY | X | | | | | | | | | |
| 44A | Massat ja mitat | Asetus (EY) N:o 661/2009
  Asetus (EU) N:o 1230/2012 | X | | | | | | | | | |
| 45 | Turvalasit | Direktiivi 92/22/ETY | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 45A | Turvalasit ja niiden asennus ajoneuvoon | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 43 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 46 | Renkaat | Direktiivi 92/23/ETY | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 46A | Renkaiden asennus | Asetus (EY) N:o 661/2009
  Asetus (EU) N:o 458/2011 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 46B | Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen ilmarenkaat (luokka C1) | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 30 | X | | | X | | | X | X | | |
| 46C | Hyötyajoneuvojen ja niiden perävaunujen ilmarenkaat (luokat C2 ja C3) | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 54 | | X | X | X | X | X | | | X | X |
| 46D | Renkaiden vierintämelu, märkäpito ja vierintävastus (luokat C1, C2 ja C3) | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 117 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 46E | Tilapäiskäyttöön tarkoitettu varapyörä-rengasyhdistelmä, itsekantavat run-flat-renkaat ja järjestelmät, rengaspaineen seurantajärjestelmä | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 64 | X (12) | | | X (12) | | | | | | |
| 47 | Nopeudenrajoittimet | Direktiivi 92/24/ETY | | X | X | | X | X | | | | |
| 47A | Ajoneuvojen nopeuden rajoittaminen | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 89 | | X | X | | X | X | | | | |
| 48 | Massat ja mitat (muut kuin 44 kohdassa tarkoitetut ajoneuvot) | Direktiivi 97/27/EY | | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 48A | Massat ja mitat | Asetus (EY) N:o 661/2009
  Asetus (EU) N:o 1230/2012 | | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 49 | Ohjaamon ulkonevat osat | Direktiivi 92/114/ETY | | | | X | X | X | | | | |
| 49A | Hyötyajoneuvojen ohjaamon takaseinän etupuolella olevat ulkonevat osat | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 61 | | | | X | X | X | | | | |
| 50 | Kytkentälaitteet | Direktiivi 94/20/EY | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X | X | X | X |
| 50A | Ajoneuvoyhdistelmien mekaaniset kytkentäosat | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 55 | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X | X | X | X |
| 50B | Lyhytkytkentälaite (CCD); hyväksytyn lyhytkytkentälaitetyypin asentaminen | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 102 | | | | | X (13) | X (13) | | | X (13) | X (13) |
| 51 | Palo-ominaisuudet | Direktiivi 95/28/EY | | | X | | | | | | | |
| 51A | Tiettyjen moottoriajoneuvoluokkien sisärakenteissa käytettyjen materiaalien palokäyttäytyminen | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 118 | | | X | | | | | | | |
| 52 | Linja-autot | Direktiivi 2001/85/EY | | X | X | | | | | | | |
| 52A | Luokkien M2 ja M3 ajoneuvot | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 107 | | X | X | | | | | | | |
| 52B | Suurten henkilöajoneuvojen korirakenteen lujuus | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 66 | | X | X | | | | | | | |
| 53 | Etutörmäys | Direktiivi 96/79/EY | X (14) | | | | | | | | | |
| 53A | Matkustajien etutörmäyssuojaus | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 94 | X (14) | | | | | | | | | |
| 54 | Sivutörmäys | Direktiivi 96/27/EY | X (15) | | | X (15) | | | | | | |
| 54A | Matkustajien sivutörmäyssuojaus | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 95 | X (15) | | | X (15) | | | | | | |
| 55 | (tyhjä) | | | | | | | | | | | |
| 56 | Vaarallisten aineiden kuljetukseen tarkoitetut ajoneuvot | Direktiivi 98/91/EY | | | | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) |
| 56A | Vaarallisten aineiden kuljetukseen tarkoitetut ajoneuvot | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 105 | | | | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) |
| 57 | Etualleajosuojaus | Direktiivi 2000/40/EY | | | | | X | X | | | | |
| 57A | Etualleajosuojat ja niiden asennus; etualleajosuojaus | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 93 | | | | | X | X | | | | |
| 58 | Jalankulkijoiden suojelu | Asetus (EY) N:o 78/2009 | X | | | X | | | | | | |
| 59 | Kierrätettävyys | Direktiivi 2005/64/EY | X | | | X | | - | | | | |
| 60 | (tyhjä) | | | | | | | | | | | |
| 61 | Ilmastointijärjestelmät | Direktiivi 2006/40/EY | X | | | X (17) | | | | | | |
| 62 | Vetyjärjestelmä | Asetus (EY) N:o 79/2009 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 63 | Yleinen turvallisuus | Asetus (EY) N:o 661/2009 | X (18) | X (18) | X (18) | X (18) | X (18) | X (18) | X (18) | X (18) | X (18) | X (18) |
| 64 | Vaihtamisopastimet | Asetus (EY) N:o 661/2009
  Asetus (EU) N:o 65/2012 | X | | | | | | | | | |
| 65 | Kehittyneet hätäjarrutusjärjestelmät | Asetus (EY) N:o 661/2009
  Asetus (EU) N:o 347/2012 | | X | X | | X | X | | | | |
| 66 | Kaistavahtijärjestelmä | Asetus (EY) N:o 661/2009
  Asetus (EU) N:o 351/2012 | | X | X | | X | X | | | | |
| 67 | Nestekaasua varten tarkoitetut erikoisosat ja niiden asennus moottoriajoneuvoihin | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 67 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 68 | Ajoneuvojen hälytysjärjestelmät | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 97 | X | | | X | | | | | | |
| 69 | Sähköturvallisuus | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 100 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 70 | Maakaasua varten tarkoitetut erikoisosat ja niiden asennus moottoriajoneuvoihin | Asetus (EY) N:o 661/2009
  E-sääntö nro 110 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| Selitykset






  X | Säädöstä sovelletaan.

  Huomautus: Ne E-sääntöjen muutossarjat, joiden soveltaminen on pakollista, luetellaan asetuksen (EY) N:o 661/2009 liitteessä IV. Myöhemmin annetut muutossarjat hyväksytään vaihtoehtoisesti. |

1)

Muutetaan liite IV seuraavasti:

a)

Korvataan I osa seuraavasti:

”I   OSA

Rajoittamattomina sarjoina valmistettavien ajoneuvojen EY-tyyppihyväksyntää koskevat säädökset

Kohta

Kohde

Säädös

Sovellettavuus

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

1

Sallittu melutaso

Direktiivi 70/157/ETY

X

X

X

X

X

X

2

Kevyiden hyötyajoneuvojen päästöt (Euro 5 ja Euro 6) / tietojen saatavuus

Asetus (EY) N:o 715/2007

X (1)

X (1)

X (1)

X (1)

3

Polttonestesäiliöt / alleajosuojat takana

Direktiivi 70/221/ETY

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X

X

X

X

3A

Palovaaran torjuminen (nestemäisen polttoaineen säiliöt)

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 34

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

3B

Taka-alleajosuojat ja niiden asennus; taka-alleajosuojaus

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 58

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

4

Takarekisterikilven tila

Direktiivi 70/222/ETY

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

4A

Takarekisterikilpien kiinnitystila

Asetus (EY) N:o 661/2009

Asetus (EU) N:o 1003/2010

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

5

Ohjausvoima

Direktiivi 70/311/ETY

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

5A

Ohjauslaitteet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 79

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

6

Ovien lukot ja saranat

Direktiivi 70/387/ETY

X

X

X

X

6A

Ajoneuvoon pääsy ja ajoneuvon ohjattavuus

Asetus (EY) N:o 661/2009

Asetus (EU) N:o 130/2012

X

X

X

X

X

X

6B

Ovisalvat ja ovien pidätysmekanismien komponentit

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 11

X

X

7

Äänimerkki

Direktiivi 70/388/ETY

X

X

X

X

X

X

7A

Äänimerkinantolaitteet ja äänimerkit

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 28

X

X

X

X

X

X

8

Epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet

Direktiivi 2003/97/EY

X

X

X

X

X

X

8A

Epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet ja niiden asennus

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 46

X

X

X

X

X

X

9

Jarrut

Direktiivi 71/320/ETY

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

9A

Ajoneuvojen ja perävaunujen jarrulaitteet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 13

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

9B

Henkilöautojen jarrut

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 13-H

X (4)

X (4)

10

Radiohäiriöt (sähkömagneettinen yhteensopivuus)

Direktiivi 72/245/ETY

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

10A

Sähkömagneettinen yhteensopivuus

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 10

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

12

Sisävarusteet

Direktiivi 74/60/ETY

X

12A

Sisävarusteet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 21

X

13

Luvattoman käytön estolaite ja ajonestolaite

Direktiivi 74/61/ETY

X

X

X

X

X

X

13A

Moottoriajoneuvojen luvattoman käytön estävät laitteet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 18

X (5)

X (5)

X (5)

X (5)

13B

Moottoriajoneuvojen luvattoman käytön estävät laitteet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 116

X

X

14

Ohjauslaitteen käyttäytyminen törmäyksessä

Direktiivi 74/297/ETY

X

X

14A

Kuljettajan suojaaminen ohjausmekanismia vasten tapahtuvassa törmäyksessä

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 12

X

X

15

Istuinten lujuus

Direktiivi 74/408/ETY

X

X

X

X

X

X

15A

Istuimet, niiden kiinnityspisteet ja mahdolliset pääntuet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 17

X

X (6)

X (6)

X

X

X

15B

Suurten henkilöajoneuvojen istuimet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 80

X

X

16

Ulkonevat osat

Direktiivi 74/483/ETY

X

16A

Ulkonevat osat

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 26

X

17

Nopeusmittari ja peruutusvaihde

Direktiivi 75/443/ETY

X

X

X

X

X

X

17A

Ajoneuvoon pääsy ja ajoneuvon ohjattavuus

Asetus (EY) N:o 661/2009

Asetus (EU) N:o 130/2012

X

X

X

X

X

X

17B

Nopeusmittarilaitteisto ja sen asennus

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 39

X

X

X

X

X

X

18

Lakisääteiset kilvet

Direktiivi 76/114/ETY

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

18A

Lakisääteiset valmistajan kilvet ja ajoneuvon valmistenumero

Asetus (EY) N:o 661/2009

Asetus (EU) N:o 19/2011

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

19

Turvavöiden kiinnityspisteet

Direktiivi 76/115/ETY

X

X

X

X

X

X

19A

Turvavöiden kiinnityspisteet, Isofix-kiinnitysjärjestelmät ja Isofix-yläkiinnityspisteet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 14

X

X

X

X

X

X

20

Valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennus

Direktiivi 76/756/ETY

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

20A

Ajoneuvojen valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennus

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 48

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

21

Heijastimet

Direktiivi 76/757/ETY

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

21A

Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen heijastinlaitteet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 3

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

22

Ääri-, etu-, taka-, jarru-, sivu- ja huomiovalaisimet

Direktiivi 76/758/ETY

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

22A

Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen etu- ja takavalaisimet, jarruvalaisimet ja äärivalaisimet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 7

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

22B

Moottoriajoneuvojen huomiovalaisimet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 87

X

X

X

X

X

X

22C

Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sivuvalaisimet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 91

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

23

Suuntavalaisimet

Direktiivi 76/759/ETY

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

23A

Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen suuntavalaisimet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 6

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

24

Takarekisterikilven valaisimet

Direktiivi 76/760/ETY

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

24A

Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen takarekisterikilpien valaisimet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 4

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

25

Ajovalaisimet (myös polttimot)

Direktiivi 76/761/ETY

X

X

X

X

X

X

25A

Eurooppalaisen epäsymmetrisen lähivalon ja/tai kaukovalon aikaansaavat, halogeeniumpiovalaisimilla varustetut moottoriajoneuvojen ajovalaisimet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 31

X

X

X

X

X

X

25B

Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen hyväksytyissä valaisimissa käytettävät hehkulamput

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 37

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

25C

Kaasupurkausvalonlähteillä varustetut moottoriajoneuvojen ajovalaisimet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 98

X

X

X

X

X

X

25D

Moottoriajoneuvojen hyväksytyissä kaasupurkausvalaisinyksiköissä käytettävät kaasupurkausvalonlähteet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 99

X

X

X

X

X

X

25E

Epäsymmetrisen lähivalon tai kaukovalon aikaansaavat, hehkulampuilla ja/tai LED-moduuleilla varustetut moottoriajoneuvojen ajovalaisimet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 112

X

X

X

X

X

X

25F

Moottoriajoneuvojen mukautuvat etuvalaisujärjestelmät (AFS-järjestelmät)

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 123

X

X

X

X

X

X

26

Etusumuvalaisimet

Direktiivi 76/762/ETY

X

X

X

X

X

X

26A

Moottoriajoneuvojen etusumuvalaisimet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 19

X

X

X

X

X

X

27

Vetokoukku

Direktiivi 77/389/ETY

X

X

X

X

X

X

27A

Hinauslaite

Asetus (EY) N:o 661/2009

Asetus (EU) N:o 1005/2010

X

X

X

X

X

X

28

Takasumuvalaisimet

Direktiivi 77/538/ETY

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

28A

Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen takasumuvalaisimet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 38

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

29

Peruutusvalaisimet

Direktiivi 77/539/ETY

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

29A

Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen peruutusvalaisimet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 23

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

30

Pysäköintivalaisimet

Direktiivi 77/540/ETY

X

X

X

X

X

X

30A

Moottoriajoneuvojen pysäköintivalaisimet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 77

X

X

X

X

X

X

31

Turvavyöt ja turvajärjestelmät

Direktiivi 77/541/ETY

X

X

X

X

X

X

31A

Turvavyöt, turvajärjestelmät, lasten turvajärjestelmät ja lasten Isofix-turvajärjestelmät

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 16

X

X

X

X

X

X

32

Näkyvyys eteen

Direktiivi 77/649/ETY

X

32A

Etunäkyvyysalue

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 125

X

33

Hallintalaitteiden, ilmaisimien ja osoittimien merkinnät

Direktiivi 78/316/ETY

X

X

X

X

X

X

33A

Hallintalaitteiden, merkkivalaisimien ja osoittimien sijainti ja merkinnät

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 121

X

X

X

X

X

X

34

Huurteen-/huurunpoistolaitteet

Direktiivi 78/317/ETY

X

(7)

(7)

(7)

(7)

(7)

34A

Tuulilasin huurteen- ja huurunpoistojärjestelmät

Asetus (EY) N:o 661/2009

Asetus (EU) N:o 672/2010

X

(7)

(7)

(7)

(7)

(7)

35

Pesimet/pyyhkimet

Direktiivi 78/318/ETY

X

(8)

(8)

(8)

(8)

(8)

35A

Tuulilasin pyyhin- ja pesinjärjestelmät

Asetus (EY) N:o 661/2009

Asetus (EU) N:o 1008/2010

X

(8)

(8)

(8)

(8)

(8)

36

Lämmitysjärjestelmät

Direktiivi 2001/56/EY

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

36A

Lämmitysjärjestelmät

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 122

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

37

Roiskesuojat

Direktiivi 78/549/ETY

X

37A

Roiskesuojat

Asetus (EY) N:o 661/2009

Asetus (EU) N:o 1009/2010

X

38

Pääntuet

Direktiivi 78/932/ETY

X

38A

Ajoneuvon istuimiin sisältyvät ja muut pääntuet (niskatuet)

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 25

X

X

X

X

X

X

40

Moottorin teho

Direktiivi 80/1269/ETY

X (9)

X (9)

X (9)

X (9)

X (9)

X (9)

41

Raskaiden hyötyajoneuvojen päästöt (Euro IV ja Euro V)

Direktiivi 2005/55/EY

X (10)

X (10)

X

X (10)

X (10)

X

41A

Raskaiden hyötyajoneuvojen päästöt (Euro VI) / tietojen saatavuus

Asetus (EY) N:o 595/2009

X (11)

X (11)

X

X (11)

X (11)

X

42

Sivusuojaus

Direktiivi 89/297/ETY

X

X

X

X

42A

Tavarankuljetusajoneuvojen sivusuojaus

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 73

X

X

X

X

43

Roiskeenestojärjestelmät

Direktiivi 91/226/ETY

X

X

X

X

X

X

X

43A

Roiskeenestojärjestelmät

Asetus (EY) N:o 661/2009

Asetus (EU) N:o 109/2011

X

X

X

X

X

X

X

44

Massat ja mitat (autot)

Direktiivi 92/21/ETY

X

44A

Massat ja mitat

Asetus (EY) N:o 661/2009

Asetus (EU) N:o 1230/2012

X

45

Turvalasit

Direktiivi 92/22/ETY

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

45A

Turvalasit ja niiden asennus ajoneuvoon

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 43

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

46

Renkaat

Direktiivi 92/23/ETY

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

46A

Renkaiden asennus

Asetus (EY) N:o 661/2009

Asetus (EU) N:o 458/2011

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

46B

Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen ilmarenkaat (luokka C1)

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 30

X

X

X

X

46C

Hyötyajoneuvojen ja niiden perävaunujen ilmarenkaat (luokat C2 ja C3)

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 54

X

X

X

X

X

X

X

46D

Renkaiden vierintämelu, märkäpito ja vierintävastus (luokat C1, C2 ja C3)

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 117

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

46E

Tilapäiskäyttöön tarkoitettu varapyörä-rengasyhdistelmä, itsekantavat run-flat-renkaat ja järjestelmät, rengaspaineen seurantajärjestelmä

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 64

X (12)

X (12)

47

Nopeudenrajoittimet

Direktiivi 92/24/ETY

X

X

X

X

47A

Ajoneuvojen nopeuden rajoittaminen

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 89

X

X

X

X

48

Massat ja mitat (muut kuin 44 kohdassa tarkoitetut ajoneuvot)

Direktiivi 97/27/EY

X

X

X

X

X

X

X

X

X

48A

Massat ja mitat

Asetus (EY) N:o 661/2009

Asetus (EU) N:o 1230/2012

X

X

X

X

X

X

X

X

X

49

Ohjaamon ulkonevat osat

Direktiivi 92/114/ETY

X

X

X

49A

Hyötyajoneuvojen ohjaamon takaseinän etupuolella olevat ulkonevat osat

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 61

X

X

X

50

Kytkentälaitteet

Direktiivi 94/20/EY

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X

X

X

X

50A

Ajoneuvoyhdistelmien mekaaniset kytkentäosat

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 55

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X

X

X

X

50B

Lyhytkytkentälaite (CCD); hyväksytyn lyhytkytkentälaitetyypin asentaminen

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 102

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

51

Palo-ominaisuudet

Direktiivi 95/28/EY

X

51A

Tiettyjen moottoriajoneuvoluokkien sisärakenteissa käytettyjen materiaalien palokäyttäytyminen

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 118

X

52

Linja-autot

Direktiivi 2001/85/EY

X

X

52A

Luokkien M2 ja M3 ajoneuvot

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 107

X

X

52B

Suurten henkilöajoneuvojen korirakenteen lujuus

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 66

X

X

53

Etutörmäys

Direktiivi 96/79/EY

X (14)

53A

Matkustajien etutörmäyssuojaus

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 94

X (14)

54

Sivutörmäys

Direktiivi 96/27/EY

X (15)

X (15)

54A

Matkustajien sivutörmäyssuojaus

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 95

X (15)

X (15)

55

(tyhjä)

56

Vaarallisten aineiden kuljetukseen tarkoitetut ajoneuvot

Direktiivi 98/91/EY

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

56A

Vaarallisten aineiden kuljetukseen tarkoitetut ajoneuvot

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 105

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

57

Etualleajosuojaus

Direktiivi 2000/40/EY

X

X

57A

Etualleajosuojat ja niiden asennus; etualleajosuojaus

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 93

X

X

58

Jalankulkijoiden suojelu

Asetus (EY) N:o 78/2009

X

X

59

Kierrätettävyys

Direktiivi 2005/64/EY

X

X

-

60

(tyhjä)

61

Ilmastointijärjestelmät

Direktiivi 2006/40/EY

X

X (17)

62

Vetyjärjestelmä

Asetus (EY) N:o 79/2009

X

X

X

X

X

X

63

Yleinen turvallisuus

Asetus (EY) N:o 661/2009

X (18)

X (18)

X (18)

X (18)

X (18)

X (18)

X (18)

X (18)

X (18)

X (18)

64

Vaihtamisopastimet

Asetus (EY) N:o 661/2009

Asetus (EU) N:o 65/2012

X

65

Kehittyneet hätäjarrutusjärjestelmät

Asetus (EY) N:o 661/2009

Asetus (EU) N:o 347/2012

X

X

X

X

66

Kaistavahtijärjestelmä

Asetus (EY) N:o 661/2009

Asetus (EU) N:o 351/2012

X

X

X

X

67

Nestekaasua varten tarkoitetut erikoisosat ja niiden asennus moottoriajoneuvoihin

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 67

X

X

X

X

X

X

68

Ajoneuvojen hälytysjärjestelmät

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 97

X

X

69

Sähköturvallisuus

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 100

X

X

X

X

X

X

70

Maakaasua varten tarkoitetut erikoisosat ja niiden asennus moottoriajoneuvoihin

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 110

X

X

X

X

X

X

Selitykset

X

Säädöstä sovelletaan.

Huomautus: Ne E-sääntöjen muutossarjat, joiden soveltaminen on pakollista, luetellaan asetuksen (EY) N:o 661/2009 liitteessä IV. Myöhemmin annetut muutossarjat hyväksytään vaihtoehtoisesti.

| b) | Korvataan I osan lisäys 1 seuraavasti:

  ”Lisäys 1

  Pieninä sarjoina valmistettavien ajoneuvojen 22 artiklan mukaista EY-tyyppihyväksyntää koskevat säädökset







  1. | Tätä lisäystä sovelletaan 1 päivästä marraskuuta 2012 alkaen myönnettäviin uusiin pienten sarjojen EY-tyyppihyväksyntiin lukuun ottamatta kohtaa 54A, jota sovelletaan 1 päivästä marraskuuta 2014. |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan I osan lisäys 1 seuraavasti:

”Lisäys 1

Pieninä sarjoina valmistettavien ajoneuvojen 22 artiklan mukaista EY-tyyppihyväksyntää koskevat säädökset

1.

Tätä lisäystä sovelletaan 1 päivästä marraskuuta 2012 alkaen myönnettäviin uusiin pienten sarjojen EY-tyyppihyväksyntiin lukuun ottamatta kohtaa 54A, jota sovelletaan 1 päivästä marraskuuta 2014.

| 2. | Ennen 1 päivää marraskuuta 2012 myönnettyjen pienten sarjojen EY-tyyppihyväksyntien voimassaolo lakkaa 31 päivänä lokakuuta 2016. Kansallisten viranomaisten on katsottava, että ajoneuvojen vaatimustenmukaisuustodistukset eivät enää ole voimassa tämän direktiivin 26 artiklan 1 kohtaa sovellettaessa, ellei kyseisiä tyyppihyväksyntöjä ole päivitetty tässä lisäyksessä vahvistettujen vaatimusten mukaisiksi.

  Taulukko 1


  Luokan M1 ajoneuvot
   (19)










  Kohta | Aihe | Säädös | Erityiskysymykset | Sovellettavuus ja erityisvaatimukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Sallittu melutaso | Direktiivi 70/157/ETY | | A |
| 2 | Kevyiden hyötyajoneuvojen päästöt (Euro 5 ja Euro 6) / tietojen saatavuus | Asetus (EY) N:o 715/2007 | | A |
| a) | Ajoneuvon sisäinen valvontajärjestelmä (OBD) |

2.

Ennen 1 päivää marraskuuta 2012 myönnettyjen pienten sarjojen EY-tyyppihyväksyntien voimassaolo lakkaa 31 päivänä lokakuuta 2016. Kansallisten viranomaisten on katsottava, että ajoneuvojen vaatimustenmukaisuustodistukset eivät enää ole voimassa tämän direktiivin 26 artiklan 1 kohtaa sovellettaessa, ellei kyseisiä tyyppihyväksyntöjä ole päivitetty tässä lisäyksessä vahvistettujen vaatimusten mukaisiksi.

Taulukko 1

Luokan M1 ajoneuvot
   (19)

Kohta

Aihe

Säädös

Erityiskysymykset

Sovellettavuus ja erityisvaatimukset

1

Sallittu melutaso

Direktiivi 70/157/ETY

A

2

Kevyiden hyötyajoneuvojen päästöt (Euro 5 ja Euro 6) / tietojen saatavuus

Asetus (EY) N:o 715/2007

A

a)

Ajoneuvon sisäinen valvontajärjestelmä (OBD)

Ajoneuvossa on oltava OBD-järjestelmä, joka on asetuksen (EY) N:o 692/2008 4 artiklan 1 ja 2 kohdan vaatimusten mukainen (OBD-järjestelmän on tallennettava ainakin moottorinohjausjärjestelmän toimintahäiriöt).

OBD-käyttöliittymän on kommunikoitava tavanomaisten diagnostiikkatyökalujen kanssa.

| b) | Käytössä olevien ajoneuvojen vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

b)

Käytössä olevien ajoneuvojen vaatimustenmukaisuus

Ei sovelleta

| c) | Tietojen saatavuus |
| --- | --- |

c)

Tietojen saatavuus

Riittää, että valmistaja asettaa viipymättä helposti saataville korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavat tiedot.

3A

Palovaaran torjuminen (nestemäisen polttoaineen säiliöt)

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 34

| a) | Nestemäisen polttoaineen säiliöt |
| --- | --- |

a)

Nestemäisen polttoaineen säiliöt

B

| b) | Asennus ajoneuvoon |
| --- | --- |

b)

Asennus ajoneuvoon

B

4A

Takarekisterikilpien kiinnitystila

Asetus (EY) N:o 661/2009

Asetus (EU) N:o 1003/2010

B

5A

Ohjauslaitteet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 79

C

| a) | Mekaaniset järjestelmät |
| --- | --- |

a)

Mekaaniset järjestelmät

Sovelletaan E-säännön nro 79 kohdan 5 määräyksiä.

Kaikki E-säännön nro 79 kohdassa 6.2 määrätyt testit on tehtävä, ja E-säännön nro 79 kohdan 6.1 määräyksiä sovelletaan.

| b) | Kompleksinen elektroninen ajoneuvonhallintajärjestelmä |
| --- | --- |

b)

Kompleksinen elektroninen ajoneuvonhallintajärjestelmä

Sovelletaan kaikkia E-säännön nro 79 liitteen 6 vaatimuksia.

Näiden vaatimusten noudattamista koskevat tarkastukset saa tehdä vain nimetty tutkimuslaitos.

6A

Ovisalvat ja ovien pidätysmekanismien komponentit

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 11

C

| a) | Yleiset vaatimukset (E-säännön nro 11 kohta 5) |
| --- | --- |

a)

Yleiset vaatimukset (E-säännön nro 11 kohta 5)

Sovelletaan kaikkia vaatimuksia.

| b) | Suorituskykyvaatimukset (E-säännön nro 11 kohta 6) |
| --- | --- |

b)

Suorituskykyvaatimukset (E-säännön nro 11 kohta 6)

Sovelletaan vain kohdan 6.1.5.4 ja kohdan 6.3 ovisalpoja koskevia vaatimuksia.

7A

Äänimerkinantolaitteet ja äänimerkit

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 28

| a) | Osat |
| --- | --- |

a)

Osat

X

| b) | Asennus ajoneuvoon |
| --- | --- |

b)

Asennus ajoneuvoon

B

8A

Epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet ja niiden asennus

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 46

| a) | Osat |
| --- | --- |

a)

Osat

X

| b) | Asennus ajoneuvoon |
| --- | --- |

b)

Asennus ajoneuvoon

B

9B

Jarrut

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 13-H

| a) | Rakennetta ja testausta koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

a)

Rakennetta ja testausta koskevat vaatimukset

A

| b) | Elektroninen ajonvakautusjärjesttelmä (ESC) ja hätäjarrutehostinjärjestelmä (BAS) |
| --- | --- |

b)

Elektroninen ajonvakautusjärjesttelmä (ESC) ja hätäjarrutehostinjärjestelmä (BAS)

Järjestelmien asentamista ei vaadita. Jos järjestelmä on asennettu, sen on täytettävä E-säännön nro 13-H vaatimukset.

10A

Sähkömagneettinen yhteensopivuus

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 10

B

12A

Sisävarusteet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 21

C

| a) | Sisustajärjestelyt |
| --- | --- |

a)

Sisustajärjestelyt

| i) | Kytkinten, vetimien ja vastaavien sekä hallintalaitteiden ja muiden sisävarusteiden sädettä ja ulkonemaa koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

i)

Kytkinten, vetimien ja vastaavien sekä hallintalaitteiden ja muiden sisävarusteiden sädettä ja ulkonemaa koskevat vaatimukset

Valmistajan pyynnöstä voidaan myöntää vapautus E-säännön nro 21 kohdan 5.1–5.6 vaatimuksista.

E-säännön nro 21 kohdan 5.2 vaatimuksia sovelletaan lukuun ottamatta kohtia 5.2.3.1, 5.2.3.2 ja 5.2.4.

| ii) | Kojelaudan yläosan energianvaimennustestit |
| --- | --- |

ii)

Kojelaudan yläosan energianvaimennustestit

Kojelaudan yläosan energianvaimennustestejä ei tehdä, jos ajoneuvossa on vähintään kaksi etuturvatyynyä tai kahdet staattiset nelipisteturvavyöt.

| iii) | Istuinten takaosan energianvaimennustestit |
| --- | --- |

iii)

Istuinten takaosan energianvaimennustestit

Ei sovelleta

| b) | Ikkunoiden sekä kattoluukku- ja väliseinäjärjestelmien sähköiset hallintalaitteet |
| --- | --- |

b)

Ikkunoiden sekä kattoluukku- ja väliseinäjärjestelmien sähköiset hallintalaitteet

Sovelletaan kaikkia E-säännön nro 21 kohdan 5.8 vaatimuksia.

13A

Moottoriajoneuvojen luvattoman käytön estävät laitteet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 116

A

14A

Kuljettajan suojaaminen ohjausmekanismia vasten tapahtuvassa törmäyksessä

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 12

C

Testit on tehtävä, jos ajoneuvoa ei ole testattu E-säännön nro 94 mukaisesti (ks. kohta 53A).

15A

Istuimet, niiden kiinnityspisteet ja mahdolliset pääntuet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 17

C

| a) | Yleiset vaatimukset






  i) | Vaatimukset |
| --- | --- | --- |

a)

Yleiset vaatimukset

i)

Vaatimukset

Sovelletaan E-säännön nro 17 kohdan 5.2 vaatimuksia lukuun ottamatta kohtaa 5.2.3.

| ii) | Istuimen selkänojan ja pääntukien lujuuden testaus |
| --- | --- |

ii)

Istuimen selkänojan ja pääntukien lujuuden testaus

Sovelletaan E-säännön nro 17 kohdan 6.2 vaatimuksia.

| iii) | Lukitus- ja säätöjärjestelmien testaus |
| --- | --- |

iii)

Lukitus- ja säätöjärjestelmien testaus

Testaus on suoritettava E-säännön nro 17 liitteen 7 mukaisesti.

| b) | Pääntuet






  i) | Vaatimukset |
| --- | --- | --- |

b)

Pääntuet

i)

Vaatimukset

Sovelletaan E-säännön nro 17 kohtien 5.4, 5.5, 5.6, 5.10, 5.11 ja 5.12 vaatimuksia lukuun ottamatta kohtaa 5.5.2.

| ii) | Pääntukien lujuuden testaus |
| --- | --- |

ii)

Pääntukien lujuuden testaus

On suoritettava kohdassa 6.4 määrätty testi.

| c) | Erityisvaatimukset, jotka koskevat matkustajien suojaamista siirtyviltä matkatavaroilta |
| --- | --- |

c)

Erityisvaatimukset, jotka koskevat matkustajien suojaamista siirtyviltä matkatavaroilta

Valmistajan pyynnöstä voidaan myöntää vapautus E-säännön nro 26 liitteen 9 vaatimuksista.

16A

Ulkonevat osat

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 26

C

| a) | Yleiset vaatimukset |
| --- | --- |

a)

Yleiset vaatimukset

Sovelletaan E-säännön nro 26 kohdan 5 vaatimuksia.

| b) | Erityiset vaatimukset |
| --- | --- |

b)

Erityiset vaatimukset

Sovelletaan E-säännön nro 26 kohdan 6 vaatimuksia.

17A

Ajoneuvoon pääsy ja ajoneuvon ohjattavuus

Asetus (EY) N:o 661/2009

Asetus (EU) N:o 130/2012

D

17B

Nopeusmittarilaitteisto ja sen asennus

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 39

B

18A

Lakisääteiset valmistajan kilvet ja ajoneuvon valmistenumero

Asetus (EY) N:o 661/2009

Asetus (EU) N:o 19/2011

B

19A

Turvavöiden kiinnityspisteet, Isofix-kiinnitysjärjestelmät ja Isofix-yläkiinnityspisteet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 14

B

20A

Ajoneuvojen valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennus

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 48

B

Uuteen ajoneuvotyyppiin on asennettava huomiovalot direktiivin 2008/89/EY 2 artiklan mukaisesti.

21A

Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen heijastinlaitteet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 3

X

22A

Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen etu- ja takavalaisimet, jarruvalaisimet ja äärivalaisimet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 7

X

22B

Moottoriajoneuvojen huomiovalaisimet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 87

X

22C

Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sivuvalaisimet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 91

X

23A

Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen suuntavalaisimet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 6

X

24A

Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen takarekisterikilpien valaisimet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 4

X

25A

Eurooppalaisen epäsymmetrisen lähivalon ja/tai kaukovalon aikaansaavat, halogeeniumpiovalaisimilla varustetut moottoriajoneuvojen ajovalaisimet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 31

X

25B

Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen hyväksytyissä valaisimissa käytettävät hehkulamput

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 37

X

25C

Kaasupurkausvalonlähteillä varustetut moottoriajoneuvojen ajovalaisimet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 98

X

25D

Moottoriajoneuvojen hyväksytyissä kaasupurkausvalaisinyksiköissä käytettävät kaasupurkausvalonlähteet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 99

X

25E

Epäsymmetrisen lähivalon tai kaukovalon aikaansaavat, hehkulampuilla ja/tai LED-moduuleilla varustetut moottoriajoneuvojen ajovalaisimet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 112

X

25F

Moottoriajoneuvojen mukautuvat etuvalaisujärjestelmät (AFS-järjestelmät)

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 123

X

26A

Moottoriajoneuvojen etusumuvalaisimet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 19

X

27A

Hinauslaite

Asetus (EY) N:o 661/2009

Asetus (EU) N:o 1005/2010

B

28A

Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen takasumuvalaisimet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 38

X

29A

Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen peruutusvalaisimet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 23

X

30A

Moottoriajoneuvojen pysäköintivalaisimet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 77

X

31A

Turvavyöt, turvajärjestelmät, lasten turvajärjestelmät ja lasten Isofix-turvajärjestelmät

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 16

| a) | Osat |
| --- | --- |

a)

Osat

X

| b) | Asennusvaatimukset |
| --- | --- |

b)

Asennusvaatimukset

B

32A

Etunäkyvyysalue

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 125

A

33A

Hallintalaitteiden, merkkivalaisimien ja osoittimien sijainti ja tunnistaminen

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 121

A

34A

Tuulilasin huurteen- ja huurunpoistojärjestelmät

Asetus (EY) N:o 661/2009

Asetus (EU) N:o 672/2010

C

| a) | Tuulilasin huurteenpoisto |
| --- | --- |

a)

Tuulilasin huurteenpoisto

Sovelletaan vain asetuksen (EU) N:o 672/2010 liitteen II kohtaa 1.1.1, mikäli lämmin ilmavirta ohjataan tuulilasin koko pinnalle tai tuulilasi on koko alaltaan sähköisesti lämmitetty.

| b) | Tuulilasin huurunpoisto |
| --- | --- |

b)

Tuulilasin huurunpoisto

Sovelletaan vain asetuksen (EU) N:o 672/2010 liitteen II kohtaa 1.2.1, mikäli lämmin ilmavirta ohjataan tuulilasin koko pinnalle tai tuulilasi on koko alaltaan sähköisesti lämmitetty.

35A

Tuulilasin pyyhin- ja pesinjärjestelmät

Asetus (EY) N:o 661/2009

Asetus (EU) N:o 1008/2010

C

| a) | Tuulilasinpyyhinjärjestelmä |
| --- | --- |

a)

Tuulilasinpyyhinjärjestelmä

Sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1008/2010 liitteen III kohtia 1.1–1.1.10.

Tehdään ainoastaan asetuksen (EU) N:o 1008/2010 liitteen III kohdassa 2.1.10 kuvailtu testi.

| b) | Tuulilasinpesinjärjestelmä |
| --- | --- |

b)

Tuulilasinpesinjärjestelmä

Sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1008/2010 liitteen III kohtaa 1.2 lukuun ottamatta kohtia 1.2.2, 1.2.3 ja 1.2.5.

36A

Lämmitysjärjestelmä

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 122

C

Lämmitysjärjestelmän asentaminen ei ole pakollista.

| a) | Kaikki lämmitysjärjestelmät |
| --- | --- |

a)

Kaikki lämmitysjärjestelmät

Sovelletaan E-säännön nro 122 kohdan 5.3 ja 6 vaatimuksia.

| b) | Nestekaasulämmitysjärjestelmät |
| --- | --- |

b)

Nestekaasulämmitysjärjestelmät

Sovelletaan E-säännön nro 122 liitteen 8 vaatimuksia.

37A

Roiskesuojat

Asetus (EY) N:o 661/2009

Asetus (EU) N:o 1009/2010

B

40

Moottorin teho

Direktiivi 80/1269/ETY

A

(Kun ajoneuvon valmistaja valmistaa moottorin itse.)

(Kun ajoneuvon valmistaja käyttää toisen valmistajan moottoria.)

Valmistajalta saadut penkkitestitiedot riittävät, jos moottorinohjausjärjestelmä on identtinen (eli ainakin moottorinohjausyksikkö on sama).

Antotehon testaus voidaan tehdä alustadynamometrillä. Voimansiirron aiheuttama tehohävikki on otettava huomioon.

41

Raskaiden hyötyajoneuvojen päästöt (Euro IV ja Euro V)

Direktiivi 2005/55/EY

A

Sisäinen valvontajärjestelmä (OBD)

Voidaan jättää soveltamatta valmistajan pyynnöstä.

41A

Raskaiden hyötyajoneuvojen päästöt (Euro VI) / tietojen saatavuus

Asetus (EY) N:o 595/2009

A

Paitsi OBD-järjestelmiä ja tietojen saatavuutta koskevat vaatimukset.

44A

Massat ja mitat

Asetus (EY) N:o 661/2009

Asetus (EU) N:o 1230/2012

B

Asetuksen (EU) N:o 1230/2012 liitteessä 1 olevan A osan 5.1 kohdassa kuvailtu mäkilähtötesti suurimmalla yhdistelmän massalla voidaan jättää pois valmistajan pyynnöstä.

45A

Turvalasit ja niiden asennus ajoneuvoon

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 43

| a) | Osat |
| --- | --- |

a)

Osat

X

| b) | Asennus |
| --- | --- |

b)

Asennus

B

46

Renkaat

Direktiivi 92/23/ETY

Osat

X

46A

Renkaiden asennus

Asetus (EY) N:o 661/2009

Asetus (EU) N:o 458/2011

B

Noudatettavat asteittaisen soveltamisen päivämäärät on esitetty asetuksen (EY) N:o 661/2009 13 artiklassa.

46B

Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen ilmarenkaat (luokka C1)

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 30

Osat

X

46D

Renkaiden vierintämelu, märkäpito ja vierintävastus (luokat C1, C2 ja C3)

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 117

Osat

X

46E

Tilapäiskäyttöön tarkoitettu varapyörä-rengasyhdistelmä, itsekantavat run-flat-renkaat ja järjestelmät, rengaspaineen seurantajärjestelmä

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 64

Osat

X

Rengaspaineen seurantajärjestelmä

B

Rengaspaineen seurantajärjestelmän asentaminen ei ole pakollista.

50A

Ajoneuvoyhdistelmien mekaaniset kytkentäosat

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 55

| a) | Osat |
| --- | --- |

a)

Osat

X

| b) | Asennus |
| --- | --- |

b)

Asennus

B

53A

Matkustajien etutörmäyssuojaus

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 94

C

Ajoneuvoihin, joissa on etuturvatyynyt, sovelletaan E-säännön nro 94 vaatimuksia. Ajoneuvojen, joissa ei ole turvatyynyjä, on täytettävä tämän taulukon kohdan 14A vaatimus.

54A

Matkustajien sivutörmäyssuojaus

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 95

C

Sovelletaan 1 päivästä marraskuuta 2014.

Päätä edustavalla laitteella tehtävä testi

Valmistajan on toimitettava tutkimuslaitokselle soveltuvat tiedot testinuken pään mahdollisesta iskeytymisestä ajoneuvon rakennetta vasten tai sivulasitusta vasten, jos tämä on tehty laminoidusta lasista.

Kun tällaisen iskeytymisen todetaan olevan todennäköistä, on suoritettava osittainen testaus käyttäen E-säännön nro 95 liitteen 8 kohdassa 3.1 kuvailtua testausta päätä edustavalla iskulaitteella, ja E-säännön 95 kohdassa 5.2.1.1 vahvistettujen kriteerien on täytyttävä.

Tutkimuslaitoksen suostumuksella voidaan edellä tarkoitetun testin vaihtoehtona käyttää E-säännön nro 21 liitteessä 4 kuvailtua testausmenettelyä.

58

Jalankulkijoiden suojelu

Asetus (EY) N:o 78/2009

| a) | Ajoneuvoon sovellettavat tekniset vaatimukset |
| --- | --- |

a)

Ajoneuvoon sovellettavat tekniset vaatimukset

Ei sovelleta

| b) | Etusuojajärjestelmät |
| --- | --- |

b)

Etusuojajärjestelmät

X

59

Kierrätettävyys

Direktiivi 2005/64/EY

Ei sovelleta

Sovelletaan vain komponenttien kierrätettävyyttä koskevaa 7 artiklaa.

61

Ilmastointijärjestelmät

Direktiivi 2006/40/EY

A

Fluorattuja kasvihuonekaasuja, joiden lämmitysvaikutus on yli 150, saa käyttää 31. joulukuuta 2016 saakka.

62.

Vetyjärjestelmä

Asetus (EY) N:o 79/2009

X

63.

Yleinen turvallisuus

Asetus (EY) N:o 661/2009

Tämän kohdan osalta tyyppihyväksyntä voidaan myöntää valmistajan pyynnöstä. Ks. rajoittamattomina sarjoina valmistettavia ajoneuvoja koskevan taulukon alaviite (15).

64

Vaihtamisopastimet

Asetus (EY) N:o 661/2009

Asetus (EU) N:o 65/2012

Ei sovelleta

67

Nestekaasua varten tarkoitetut erikoisosat ja niiden asennus moottoriajoneuvoihin

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 67

| a) | Osat |
| --- | --- |

a)

Osat

X

| b) | Asennus |
| --- | --- |

b)

Asennus

A

68

Ajoneuvojen hälytysjärjestelmät

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 97

| a) | Osat |
| --- | --- |

a)

Osat

X

| b) | Asennus |
| --- | --- |

b)

Asennus

B

69

Sähköturvallisuus

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 100

B

70

Maakaasua varten tarkoitetut erikoisosat ja niiden asennus moottoriajoneuvoihin

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 110

| a) | Osat |
| --- | --- |

a)

X

| b) | Asennus |
| --- | --- |

b)

A

Kirjaintunnusten merkitys

| X | Säädöstä sovelletaan täysimääräisesti.






  a) | Tyyppihyväksyntätodistus on annettava. |
| --- | --- | --- |

X

Säädöstä sovelletaan täysimääräisesti.

a)

Tyyppihyväksyntätodistus on annettava.

| b) | Tutkimuslaitoksen tai valmistajan on tehtävä testit ja tarkastukset 41, 42 ja 43 artiklassa vahvistettujen ehtojen mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

Tutkimuslaitoksen tai valmistajan on tehtävä testit ja tarkastukset 41, 42 ja 43 artiklassa vahvistettujen ehtojen mukaisesti.

| c) | Testausseloste on laadittava liitteen V säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

Testausseloste on laadittava liitteen V säännösten mukaisesti.

| d) | Tuotannon vaatimustenmukaisuus on varmistettava. |
| --- | --- |

d)

Tuotannon vaatimustenmukaisuus on varmistettava.

A

Säädöstä sovelletaan seuraavasti:

| a) | Säädöksen kaikkien vaatimusten on täytyttävä, ellei muuta mainita. |
| --- | --- |

a)

Säädöksen kaikkien vaatimusten on täytyttävä, ellei muuta mainita.

| b) | Tyyppihyväksyntätodistusta ei vaadita. |
| --- | --- |

b)

Tyyppihyväksyntätodistusta ei vaadita.

| c) | Tutkimuslaitoksen tai valmistajan on tehtävä testit ja tarkastukset 41, 42 ja 43 artiklassa vahvistettujen ehtojen mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

Tutkimuslaitoksen tai valmistajan on tehtävä testit ja tarkastukset 41, 42 ja 43 artiklassa vahvistettujen ehtojen mukaisesti.

| d) | Testausseloste on laadittava liitteen V säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

d)

Testausseloste on laadittava liitteen V säännösten mukaisesti.

| e) | Tuotannon vaatimustenmukaisuus on varmistettava. |
| --- | --- |

e)

Tuotannon vaatimustenmukaisuus on varmistettava.

B

Säädöstä sovelletaan seuraavasti:

Kuten kirjaintunnuksen A kohdalla sillä erotuksella, että testit ja tarkastukset voi tehdä valmistaja itse tutkimuslaitoksen suostumuksella (toisin sanoen 41, 42 ja 43 artiklassa vahvistettujen ehtojen ei tarvitse täyttyä).

C

Säädöstä sovelletaan seuraavasti:

| a) | Vain säädöksen teknisten vaatimusten on täytyttävä riippumatta mahdollisista siirtymäsäännöksistä. |
| --- | --- |

a)

Vain säädöksen teknisten vaatimusten on täytyttävä riippumatta mahdollisista siirtymäsäännöksistä.

| b) | Tyyppihyväksyntätodistusta ei vaadita. |
| --- | --- |

b)

Tyyppihyväksyntätodistusta ei vaadita.

| c) | Tutkimuslaitoksen tai valmistajan on tehtävä testit ja tarkastukset. |
| --- | --- |

c)

Tutkimuslaitoksen tai valmistajan on tehtävä testit ja tarkastukset.

| d) | Testausseloste on laadittava liitteen V säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

d)

Testausseloste on laadittava liitteen V säännösten mukaisesti.

| e) | Tuotannon vaatimustenmukaisuus on varmistettava. |
| --- | --- |

e)

Tuotannon vaatimustenmukaisuus on varmistettava.

D

Samoin kuin kirjaintunnusten B ja C kohdalla sillä erotuksella, että valmistajan antama vaatimustenmukaisuusvakuutus riittää. Testausselostetta ei vaadita.

Tyyppihyväksyntäviranomainen tai tutkimuslaitos voi vaatia lisätietoja ja lisänäyttöä tarvittaessa.

Ei sovelleta

Säädöstä ei sovelleta. Yhden tai useamman säädöksessä vahvistetun seikan noudattamista voidaan kuitenkin vaatia.

| Huomautus: | Käytettävät E-sääntöjen muutossarjat luetellaan asetuksen (EY) N:o 661/2009 liitteessä IV. Myöhemmin annetut muutossarjat hyväksytään vaihtoehtoisesti. |
| --- | --- |

Huomautus:

Käytettävät E-sääntöjen muutossarjat luetellaan asetuksen (EY) N:o 661/2009 liitteessä IV. Myöhemmin annetut muutossarjat hyväksytään vaihtoehtoisesti.

Taulukko 2

Luokan N1 ajoneuvot
   (20)

| Kohta | Aihe | Säädös | Erityiskysymykset | Sovellettavuus ja erityisvaatimukset |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Sallittu melutaso | Direktiivi 70/157/ETY | | A |
| 2 | Kevyiden hyötyajoneuvojen päästöt (Euro 5 ja Euro 6) / tietojen saatavuus | Asetus (EY) N:o 715/2007 | | A |
| a) | Ajoneuvon sisäinen valvontajärjestelmä (OBD) |

Kohta

Aihe

Säädös

Erityiskysymykset

Sovellettavuus ja erityisvaatimukset

1

Sallittu melutaso

Direktiivi 70/157/ETY

A

2

Kevyiden hyötyajoneuvojen päästöt (Euro 5 ja Euro 6) / tietojen saatavuus

Asetus (EY) N:o 715/2007

A

a)

Ajoneuvon sisäinen valvontajärjestelmä (OBD)

Ajoneuvossa on oltava OBD-järjestelmä, joka on asetuksen (EY) N:o 692/2008 4 artiklan 1 ja 2 kohdan vaatimusten mukainen (OBD-järjestelmän on tallennettava ainakin moottorinohjausjärjestelmän toimintahäiriöt).

OBD-käyttöliittymän on kommunikoitava tavanomaisten diagnostiikkatyökalujen kanssa.

| b) | Käytössä olevien ajoneuvojen vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

b)

Käytössä olevien ajoneuvojen vaatimustenmukaisuus

Ei sovelleta

| c) | Tietojen saatavuus |
| --- | --- |

c)

Tietojen saatavuus

Riittää, että valmistaja asettaa viipymättä helposti saataville korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavat tiedot.

3A

Palovaaran torjuminen (nestemäisen polttoaineen säiliöt)

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 34

| a) | Nestemäisen polttoaineen säiliöt |
| --- | --- |

a)

Nestemäisen polttoaineen säiliöt

B

| b) | Asennus ajoneuvoon |
| --- | --- |

b)

Asennus ajoneuvoon

B

4A

Takarekisterikilpien kiinnitystila

Asetus (EY) N:o 661/2009

Asetus (EU) N:o 1003/2010

B

5A

Ohjauslaitteet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 79

C

| a) | Mekaaniset järjestelmät |
| --- | --- |

a)

Mekaaniset järjestelmät

Sovelletaan E-säännön nro 79.01 kohdan 5 säännöksiä.

Kaikki E-säännön nro 79 kohdassa 6.2 määrätyt testit on tehtävä, ja E-säännön nro 79 kohdan 6.1 säännöksiä sovelletaan.

| b) | Kompleksinen elektroninen ajoneuvonhallintajärjestelmä |
| --- | --- |

b)

Kompleksinen elektroninen ajoneuvonhallintajärjestelmä

Sovelletaan kaikkia E-säännön nro 79 liitteen 6 vaatimuksia.

Näiden vaatimusten noudattamista koskevat tarkastukset saa tehdä vain nimetty tutkimuslaitos.

6A

Ovisalvat ja ovien pidätysmekanismien komponentit

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 11

C

| a) | Yleiset vaatimukset (E-säännön nro 11 kohta 5) |
| --- | --- |

a)

Yleiset vaatimukset (E-säännön nro 11 kohta 5)

Sovelletaan kaikkia vaatimuksia.

| b) | Suorituskykyvaatimukset (E-säännön nro 11 kohta 6) |
| --- | --- |

b)

Suorituskykyvaatimukset (E-säännön nro 11 kohta 6)

Sovelletaan vain kohdan 6.1.5.4 ja kohdan 6.3 ovisalpoja koskevia vaatimuksia.

7A

Äänimerkinantolaitteet ja äänimerkit

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 28

| a) | Osat |
| --- | --- |

a)

Osat

X

| b) | Asennus ajoneuvoon |
| --- | --- |

b)

Asennus ajoneuvoon

B

8A

Epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet ja niiden asennus

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 46

| a) | Osat |
| --- | --- |

a)

Osat

X

| b) | Asennus ajoneuvoon |
| --- | --- |

b)

Asennus ajoneuvoon

B

9A

Ajoneuvojen ja perävaunujen jarrulaitteet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 13

| a) | Rakennetta ja testausta koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

a)

Rakennetta ja testausta koskevat vaatimukset

A

| b) | Elektroninen ajonvakautusjärjestelmä (ESC) |
| --- | --- |

b)

Elektroninen ajonvakautusjärjestelmä (ESC)

Ajonvakautusjärjestelmän asentaminen ei ole pakollista. Jos järjestelmä on asennettu, sen on täytettävä E-säännön nro 13 vaatimukset.

9B

Henkilöautojen jarrut

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 13-H

| a) | Rakennetta ja testausta koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

a)

Rakennetta ja testausta koskevat vaatimukset

A

| b) | Elektroninen ajonvakautusjärjestelmä (ESC) ja hätäjarrutehostinjärjestelmä (BAS) |
| --- | --- |

b)

Elektroninen ajonvakautusjärjestelmä (ESC) ja hätäjarrutehostinjärjestelmä (BAS)

Järjestelmän asentamista ei vaadita. Jos järjestelmä on asennettu, sen on täytettävä E-säännön nro 13-H vaatimukset.

10A

Sähkömagneettinen yhteensopivuus

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 10

B

13A

Moottoriajoneuvojen luvattoman käytön estävät laitteet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 116

A

14A

Kuljettajan suojaaminen ohjausmekanismia vasten tapahtuvassa törmäyksessä

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 12

C

| a) | Iskutesti esteeseen |
| --- | --- |

a)

Iskutesti esteeseen

Testi vaaditaan.

| b) | Vartalon iskutesti ohjauspyörää vasten |
| --- | --- |

b)

Vartalon iskutesti ohjauspyörää vasten

Ei vaadita, jos ohjauspyörä on varustettu turvatyynyllä.

| c) | Päätä edustavalla laitteella tehtävä testi |
| --- | --- |

c)

Päätä edustavalla laitteella tehtävä testi

Ei vaadita, jos ohjauspyörä on varustettu turvatyynyllä.

15A

Istuimet, niiden kiinnityspisteet ja mahdolliset pääntuet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 17.

B

17A

Ajoneuvoon pääsy ja ajoneuvon ohjattavuus

Asetus (EY) N:o 661/2009

Asetus (EU) N:o 130/2012

D

17B

Nopeusmittarilaitteisto ja sen asennus

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 39

B

18A

Lakisääteiset valmistajan kilvet ja ajoneuvon valmistenumero

Asetus (EY) N:o 661/2009

Asetus (EU) N:o 19/2011

B

19A

Turvavöiden kiinnityspisteet, Isofix-kiinnitysjärjestelmät ja Isofix-yläkiinnityspisteet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 14

B

20A

Moottoriajoneuvojen valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennus

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 48

B

Uuteen ajoneuvotyyppiin on asennettava huomiovalot direktiivin 2008/89/EY 2 artiklan mukaisesti.

21A

Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen heijastinlaitteet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 3

X

22A

Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen etu- ja takavalaisimet, jarruvalaisimet ja äärivalaisimet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 7

X

22B

Moottoriajoneuvojen huomiovalaisimet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 87

X

22C

Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sivuvalaisimet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 91

X

23A

Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen suuntavalaisimet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 6

X

24A

Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen takarekisterikilpien valaisimet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 4

X

25A

Eurooppalaisen epäsymmetrisen lähivalon ja/tai kaukovalon aikaansaavat, halogeeniumpiovalaisimilla varustetut moottoriajoneuvojen ajovalaisimet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 31

X

25B

Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen hyväksytyissä valaisimissa käytettävät hehkulamput

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 37

X

25C

Kaasupurkausvalonlähteillä varustetut moottoriajoneuvojen ajovalaisimet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 98

X

25D

Moottoriajoneuvojen hyväksytyissä kaasupurkausvalaisinyksiköissä käytettävät kaasupurkausvalonlähteet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 99

X

25E

Epäsymmetrisen lähivalon tai kaukovalon aikaansaavat, hehkulampuilla ja/tai LED-moduuleilla varustetut moottoriajoneuvojen ajovalaisimet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 112

X

25F

Moottoriajoneuvojen mukautuvat etuvalaisujärjestelmät (AFS-järjestelmät)

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 123

X

26A

Moottoriajoneuvojen etusumuvalaisimet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 19

X

27A

Hinauslaite

Asetus (EY) N:o 661/2009

Asetus (EU) N:o 1005/2010

B

28A

Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen takasumuvalaisimet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 38

X

29A

Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen peruutusvalaisimet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 23

X

30A

Moottoriajoneuvojen pysäköintivalaisimet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 77

X

31A

Turvavyöt, turvajärjestelmät, lasten turvajärjestelmät ja lasten Isofix-turvajärjestelmät

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 16

| a) | Osat |
| --- | --- |

a)

Osat

X

| b) | Asennusvaatimukset |
| --- | --- |

b)

Asennusvaatimukset

B

33A

Hallintalaitteiden, merkkivalaisimien ja osoittimien sijainti ja tunnistaminen

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 121

A

34A

Tuulilasin huurteen- ja huurunpoistojärjestelmät

Asetus (EY) N:o 661/2009

Asetus (EU) N:o 672/2010

Ei sovelleta

Ajoneuvo on varustettava asianmukaisella tuulilasin huurteen- ja huurunpoistojärjestelmällä.

35A

Tuulilasin pyyhin- ja pesinjärjestelmät

Asetus (EY) N:o 661/2009

Asetus (EU) N:o 1008/2010

Ei sovelleta

Ajoneuvo on varustettava asianmukaisella tuulilasin pyyhin- ja pesinjärjestelmällä.

36A

Lämmitysjärjestelmä

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 122

C

Lämmitysjärjestelmän asentaminen ei ole pakollista.

| a) | Kaikki lämmitysjärjestelmät |
| --- | --- |

a)

Kaikki lämmitysjärjestelmät

Sovelletaan E-säännön nro 122 kohdan 5.3 ja 6 vaatimuksia.

| b) | Nestekaasulämmitysjärjestelmät |
| --- | --- |

b)

Nestekaasulämmitysjärjestelmät

Sovelletaan E-säännön nro 122 liitteen 8 vaatimuksia.

38

Ajoneuvon istuimiin sisältyvät ja muut pääntuet

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 25

X

40

Moottorin teho

Direktiivi 80/1269/ETY

A

(Kun ajoneuvon valmistaja valmistaa moottorin itse.)

(Kun ajoneuvon valmistaja käyttää toisen valmistajan moottoria.)

Valmistajalta saadut penkkitestitiedot riittävät, jos moottorinohjausjärjestelmä on identtinen (eli ainakin moottorinohjausyksikkö on sama).

Antotehon testaus voidaan tehdä alustadynamometrillä. Voimansiirron aiheuttama tehohävikki on otettava huomioon.

41

Raskaiden hyötyajoneuvojen päästöt (Euro IV ja Euro V)

Direktiivi 2005/55/EY

A

Sisäinen valvontajärjestelmä (OBD)

Voidaan jättää soveltamatta ajoneuvon valmistajan pyynnöstä.

41A

Raskaiden hyötyajoneuvojen päästöt (Euro VI) / tietojen saatavuus

Asetus (EY) N:o 595/2009

A

Paitsi OBD-järjestelmiä ja tietojen saatavuutta koskevat vaatimukset.

43A

Roiskeenestojärjestelmät

Asetus (EY) N:o 661/2009

Asetus (EU) N:o 109/2011

B

45A

Turvalasit ja niiden asennus ajoneuvoon

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 43

| a) | Osat |
| --- | --- |

a)

Osat

X

| b) | Asennus |
| --- | --- |

b)

Asennus

B

46

Renkaat

Direktiivi 92/23/ETY

Osat

X

46A

Renkaiden asennus

Asetus (EY) N:o 661/2009

Asetus (EU) N:o 458/2011

B

Noudatettavat asteittaisen soveltamisen päivämäärät on esitetty asetuksen (EY) N:o 661/2009 13 artiklassa.

46B

Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen ilmarenkaat (luokka C1)

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 30

Osat

X

46C

Hyötyajoneuvojen ja niiden perävaunujen ilmarenkaat (luokat C2 ja C3)

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 54

Osat

X

46D

Renkaiden vierintämelu, märkäpito ja vierintävastus (luokat C1, C2 ja C3)

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 117

Osat

X

46E

Tilapäiskäyttöön tarkoitettu varapyörä-rengasyhdistelmä, itsekantavat run-flat-renkaat ja järjestelmät, rengaspaineen seurantajärjestelmä

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 64

Osat

X

Rengaspaineen seurantajärjestelmä

B

Rengaspaineen seurantajärjestelmän asentaminen ei ole pakollista.

48

Massat ja mitat

Direktiivi 97/27/EY

B

48A

Massat ja mitat

Asetus (EY) N:o 661/2009

Asetus (EU) N:o 1230/2012

B

Mäkilähtötesti suurimmalla yhdistelmän massalla

Asetuksen (EU) N:o 1230/2012 liitteessä 1 olevan A osan 5.1 kohdassa kuvailtu mäkilähtötesti suurimmalla yhdistelmän massalla voidaan jättää pois valmistajan pyynnöstä.

49A

Hyötyajoneuvojen ohjaamon takaseinän etupuolella olevat ulkonevat osat

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 61

C

| a) | Yleiset vaatimukset |
| --- | --- |

a)

Yleiset vaatimukset

Sovelletaan E-säännön nro 61 kohdan 5 vaatimuksia.

| b) | Erityiset vaatimukset |
| --- | --- |

b)

Erityiset vaatimukset

Sovelletaan E-säännön nro 61 kohdan 6 vaatimuksia.

50A

Ajoneuvoyhdistelmien mekaaniset kytkentäosat

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 55

| a) | Osat |
| --- | --- |

a)

Osat

X

| b) | Asennus |
| --- | --- |

b)

Asennus

B

54A

Matkustajien sivutörmäyssuojaus

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 95

C

C

Päätä edustavalla laitteella tehtävä testi

Valmistajan on toimitettava tutkimuslaitokselle soveltuvat tiedot testinuken pään mahdollisesta iskeytymisestä ajoneuvon rakennetta vasten tai sivulasitusta vasten, jos tämä on tehty laminoidusta lasista.

Kun tällaisen iskeytymisen todetaan olevan todennäköistä, on suoritettava osittainen testaus käyttäen E-säännön nro 95 liitteen 8 kohdassa 3.1 kuvailtua testausta päätä edustavalla iskulaitteella, ja E-säännön 95 kohdassa 5.2.1.1 vahvistettujen kriteerien on täytyttävä.

Tutkimuslaitoksen suostumuksella voidaan edellä tarkoitetun testin vaihtoehtona käyttää E-säännön nro 21 liitteessä 4 kuvailtua testausmenettelyä.

56

Vaarallisten aineiden kuljetukseen tarkoitetut ajoneuvot

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 105

A

58

Jalankulkijoiden suojelu

Asetus (EY) N:o 78/2009

| a) | Ajoneuvoon sovellettavat tekniset vaatimukset |
| --- | --- |

a)

Ajoneuvoon sovellettavat tekniset vaatimukset

Ei sovelleta

| b) | Etusuojajärjestelmät |
| --- | --- |

b)

Etusuojajärjestelmät

X

59

Kierrätettävyys

Direktiivi 2005/64/EY

Ei sovelleta

Sovelletaan vain komponenttien kierrätettävyyttä koskevaa 7 artiklaa.

61

Ilmastointijärjestelmät

Direktiivi 2006/40/EY

B

Fluorattuja kasvihuonekaasuja, joiden lämmitysvaikutus on yli 150, saa käyttää 31. joulukuuta 2016 saakka.

62

Vetyjärjestelmä

Asetus (EY) N:o 79/2009

X

63

Yleinen turvallisuus

Asetus (EY) N:o 661/2009

Tämän kohdan osalta tyyppihyväksyntä voidaan myöntää valmistajan pyynnöstä. Ks. rajoittamattomina sarjoina valmistettavia ajoneuvoja koskevan taulukon alaviite (15).

67

Nestekaasua varten tarkoitetut erikoisosat ja niiden asennus moottoriajoneuvoihin

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 67.

| a) | Osat |
| --- | --- |

a)

Osat

X

| b) | Asennus |
| --- | --- |

b)

Asennus

A

68

Ajoneuvojen hälytysjärjestelmät

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 97

| a) | Osat |
| --- | --- |

a)

Osat

X

| b) | Asennus |
| --- | --- |

b)

Asennus

B

69

Sähköturvallisuus

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 100

B

70

Maakaasua varten tarkoitetut erikoisosat ja niiden asennus moottoriajoneuvoihin

Asetus (EY) N:o 661/2009

E-sääntö nro 110

| a) | Osat |
| --- | --- |

a)

Osat

X

| b) | Asennus |
| --- | --- |

b)

Asennus

A”

| (2) | Muutetaan liitteessä XII oleva A osa seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohdassa taulukon neljäs rivi seuraavasti:






  ”N1 | 1 000” |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Muutetaan liitteessä XII oleva A osa seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohdassa taulukon neljäs rivi seuraavasti:

”N1

1 000”

| b) | Muutetaan osa 2 seuraavasti:






  i) | Korvataan taulukon toinen rivi seuraavasti:






  ”M1 | 100” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Muutetaan osa 2 seuraavasti:

i)

Korvataan taulukon toinen rivi seuraavasti:

”M1

100”

| ii) | Korvataan taulukon neljäs rivi seuraavasti:






  ”N1 | 500 31. lokakuuta 2016 saakka
  250 1. marraskuuta 2016 alkaen” |
| --- | --- | --- |

ii)

Korvataan taulukon neljäs rivi seuraavasti:

”N1

500 31. lokakuuta 2016 saakka

250 1. marraskuuta 2016 alkaen”

---

(1)  Sovelletaan ajoneuvoihin, joiden vertailumassa on enintään 2 610 kg. Valmistajan pyynnöstä voidaan soveltaa ajoneuvoihin, joiden vertailumassa on enintään 2 840 kg.

1

(2)  Jos ajoneuvo on varustettu neste- tai maakaasulaitteistolla, vaaditaan ajoneuvon tyyppihyväksyntä E-säännön nro 67 tai 110 mukaisesti.

2

(3)  Ajoneuvot on asetuksen (EY) N:o 661/2009 12 artiklan mukaisesti varustettava elektronisella ajonvakautusjärjestelmällä. Sen vuoksi uusien ajoneuvotyyppien EY-tyyppihyväksyntään sekä uusien ajoneuvojen rekisteröintiin, myyntiin ja käyttöönottoon on sovellettava E-säännön nro 13 liitteen 21 vaatimuksia. Täytäntöönpanoon sovelletaan E-säännössä nro 13 vahvistettujen päivämäärien sijasta päivämääriä, jotka on vahvistettu asetuksen (EY) N:o 661/2009 13 artiklassa.

3

(4)  Ajoneuvot on asetuksen (EY) N:o 661/2009 12 artiklan mukaisesti varustettava elektronisella ajonvakautusjärjestelmällä. Sen vuoksi uusien ajoneuvotyyppien EY-tyyppihyväksyntään sekä uusien ajoneuvojen rekisteröintiin, myyntiin ja käyttöönottoon on sovellettava E-säännön nro 13-H liitteessä 9 olevassa A osassa vahvistettuja vaatimuksia. Täytäntöönpanoon sovelletaan E-säännössä nro 13-H vahvistettujen päivämäärien sijasta päivämääriä, jotka on vahvistettu asetuksen (EY) N:o 661/2009 13 artiklassa.

4

(5)

5

| (4A) | Jos laite on asennettu, sen on täytettävä E-säännön nro 18 vaatimukset. |
| --- | --- |

(4A)

4A

Jos laite on asennettu, sen on täytettävä E-säännön nro 18 vaatimukset.

(6)

6

| (4B) | Säädöstä sovelletaan sellaisiin istuimiin, jotka eivät kuulu E-säännön nro 80 soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(4B)

4B

Säädöstä sovelletaan sellaisiin istuimiin, jotka eivät kuulu E-säännön nro 80 soveltamisalaan.

(7)  Tähän luokkaan kuuluvat ajoneuvot on varustettava asianmukaisella tuulilasin huurteen- ja huurunpoistolaitteella.

7

(8)  Tähän luokkaan kuuluvat ajoneuvot on varustettava asianmukaisilla tuulilasin pesimillä ja pyyhkimillä.

8

(9)  Sähköisillä ajolaitteilla varustetut ajoneuvot on tyyppihyväksyttävä E-säännön nro 85 mukaisesti.

9

(10)  Ajoneuvot, joiden vertailumassa on suurempi kuin 2 610 kg ja joiden osalta ei käytetty huomautuksessa (1) tarkoitettua mahdollisuutta.

10

1

(11)  Ajoneuvot, joiden vertailumassa on suurempi kuin 2 610 kg ja joita ei ole tyyppihyväksytty (valmistajan pyynnöstä ja edellyttäen, että niiden vertailumassa on enintään 2 840 kg) asetuksen (EY) N:o 715/2007 mukaisesti.

11

Muut vaihtoehdot, ks. asetuksen (EY) N:o (EY) N:o 595/2009 2 artikla.

(12)

12

| (9A) | Sovelletaan vain ajoneuvoihin, joihin on asennettu E-säännön nro 64 soveltamisalaan kuuluvia varusteita. Rengaspaineen seurantajärjestelmän asentaminen M1-luokan ajoneuvoihin on pakollista asetuksen (EY) N:o 661/2009 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(9A)

9A

Sovelletaan vain ajoneuvoihin, joihin on asennettu E-säännön nro 64 soveltamisalaan kuuluvia varusteita. Rengaspaineen seurantajärjestelmän asentaminen M1-luokan ajoneuvoihin on pakollista asetuksen (EY) N:o 661/2009 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

(13)  Sovelletaan vain kytkentälaitteilla varustettuihin ajoneuvoihin.

13

(14)  Sovelletaan ajoneuvoihin, joiden suurin teknisesti sallittu kokonaismassa on enintään 2,5 tonnia.

14

(15)  Sovelletaan vain ajoneuvoihin, joissa matalimman istuimen vertailupiste (R-piste) on enintään 700 mm maan pinnan yläpuolella.

15

(16)  Sovelletaan vain, kun valmistaja hakee tyyppihyväksyntää ajoneuvolle, joka on tarkoitettu vaarallisten aineiden kuljetukseen.

16

(17)  Sovelletaan vain direktiivin 70/220/ETY liitteessä I olevan 5.3.1.4 kohdan ensimmäisessä taulukossa tarkoitettuihin N1-luokan I-alaluokan ajoneuvoihin.

17

1

(18)  Valmistajan pyynnöstä tyyppihyväksyntä voidaan myöntää tämän kohdan nojalla vaihtoehtona hyväksynnälle seuraavien kohtien perusteella: 3A, 3B, 4A, 5A, 6A, 6B, 7A, 8A, 9A, 9B, 10A, 12A, 13A, 13B, 14A, 15A, 15B, 16A, 17A, 17B, 18A, 19A, 20A, 21A, 22A, 22B, 22C, 23A, 24A, 25A, 25B, 25C, 25D, 25E, 25F, 26A, 27A, 28A, 29A, 30A, 31A, 32A, 33A, 34A, 35A, 36A, 37A, 38A, 42A, 43A, 44A, 45A, 46A, 46B, 46C, 46D, 46E, 47A, 48A, 49A, 50A, 50B, 51A, 52A, 52B, 53A, 54A, 56A, 57A ja 64–70.”

18

(19)  Liitteessä IV olevaan I osaan liittyvät huomautukset koskevat myös taulukkoa 1.

19

(20)  Liitteessä IV olevaan I osaan liittyvät huomautukset koskevat myös taulukkoa 2. Kirjaintunnuksilla on taulukossa 2 sama merkitys kuin taulukossa 1.

20

---

| 21.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 353/31 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 353/31

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1230/2012,

annettu 12 päivänä joulukuuta 2012,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 661/2009 täytäntöönpanosta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen massojen ja mittojen tyyppihyväksyntävaatimusten osalta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon moottoriajoneuvojen, niiden perävaunujen sekä niihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden yleiseen turvallisuuteen liittyvistä tyyppihyväksyntävaatimuksista 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 661/2009 (1) ja erityisesti sen 14 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle 5 päivänä syyskuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY (2) (Puitedirektiivi) ja erityisesti sen 39 artiklan 2, 3 ja 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetus (EY) N:o 661/2009 on erillisasetus, joka on annettu direktiivin 2007/46/EY mukaisen tyyppihyväksyntämenettelyn soveltamiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Asetus (EY) N:o 661/2009 on erillisasetus, joka on annettu direktiivin 2007/46/EY mukaisen tyyppihyväksyntämenettelyn soveltamiseksi.

| (2) | Asetuksella (EY) N:o 661/2009 kumotaan 31 päivänä maaliskuuta 1992 M1 -luokan moottoriajoneuvojen massoista ja mitoista annettu neuvoston direktiivi 92/21/ETY (3) sekä tiettyihin luokkiin kuuluvien moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen massoista ja mitoista ja direktiivin 70/156/ETY muuttamisesta 22 päivänä heinäkuuta 1997 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/27/EY (4). Kyseisissä direktiiveissä vahvistetut moottoriajoneuvojen massoja ja mittoja koskevat vaatimukset olisi sisällytettävä tähän asetukseen, ja niitä olisi tarpeen mukaan mukautettava tekniikan ja tieteen kehitykseen. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksella (EY) N:o 661/2009 kumotaan 31 päivänä maaliskuuta 1992 M1 -luokan moottoriajoneuvojen massoista ja mitoista annettu neuvoston direktiivi 92/21/ETY (3) sekä tiettyihin luokkiin kuuluvien moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen massoista ja mitoista ja direktiivin 70/156/ETY muuttamisesta 22 päivänä heinäkuuta 1997 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/27/EY (4). Kyseisissä direktiiveissä vahvistetut moottoriajoneuvojen massoja ja mittoja koskevat vaatimukset olisi sisällytettävä tähän asetukseen, ja niitä olisi tarpeen mukaan mukautettava tekniikan ja tieteen kehitykseen.

| (3) | Asetuksessa (EY) N:o 661/2009 vahvistetaan perussäännökset vaatimuksille, joita sovelletaan moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntään siltä osin kuin on kyse niiden massoista ja mitoista. Sen vuoksi on aiheellista vahvistaa myös kyseisessä tyyppihyväksynnässä sovellettavat menettelyt, testit ja vaatimukset. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksessa (EY) N:o 661/2009 vahvistetaan perussäännökset vaatimuksille, joita sovelletaan moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntään siltä osin kuin on kyse niiden massoista ja mitoista. Sen vuoksi on aiheellista vahvistaa myös kyseisessä tyyppihyväksynnässä sovellettavat menettelyt, testit ja vaatimukset.

| (4) | Tiettyjen yhteisössä liikkuvien tieliikenteen ajoneuvojen suurimmista kansallisessa ja kansainvälisessä liikenteessä sallituista mitoista ja suurimmista kansainvälisessä liikenteessä sallituista painoista 25 päivänä heinäkuuta 1996 annetussa neuvoston direktiivissä 96/53/EY (5) vahvistetaan tietyt suurimmat hyväksytyt mitat jäsenvaltioiden sekä kansallista että kansainvälistä liikennettä varten. Sen vuoksi on ajoneuvojen valmistuksen kannalta tärkeätä ottaa huomioon ne mitat, jotka on jo unionissa yhdenmukaistettu, jotta varmistetaan tavaroiden vapaa liikkuvuus. |
| --- | --- |

(4)

Tiettyjen yhteisössä liikkuvien tieliikenteen ajoneuvojen suurimmista kansallisessa ja kansainvälisessä liikenteessä sallituista mitoista ja suurimmista kansainvälisessä liikenteessä sallituista painoista 25 päivänä heinäkuuta 1996 annetussa neuvoston direktiivissä 96/53/EY (5) vahvistetaan tietyt suurimmat hyväksytyt mitat jäsenvaltioiden sekä kansallista että kansainvälistä liikennettä varten. Sen vuoksi on ajoneuvojen valmistuksen kannalta tärkeätä ottaa huomioon ne mitat, jotka on jo unionissa yhdenmukaistettu, jotta varmistetaan tavaroiden vapaa liikkuvuus.

| (5) | Direktiivillä 97/27/EY jäsenvaltioille annettiin lupa myöntää EY-tyyppihyväksyntä ajoneuvoille, joiden ulkomitat eivät vastaa kyseisellä direktiivillä sallittuja suurimpia mittoja. Lisäksi kyseisellä direktiivillä sallittiin jäsenvaltioiden kieltäytyä rekisteröimästä sellaisia ajoneuvoja, joille oli myönnetty EY-tyyppihyväksyntä, mutta joiden ulkomitat eivät vastanneet jäsenvaltion lainsäädäntöä. On tärkeätä säilyttää tietyin ehdoin mahdollisuus myöntää tyyppihyväksyntä ajoneuvoille, joiden mitat ylittävät sallitut raja-arvot sellaisissa jäsenvaltioissa, joissa tieinfrastruktuuri sen sallii, kun tämä on tieliikenteen ja ympäristön kannalta edullista. Sen vuoksi olisi varmistettava mahdollisuus myöntää hyväksyntä tällaisille ajoneuvoille piensarjatyyppihyväksyntä- tai yksittäishyväksyntämenettelyjen mukaisesti sillä ehdolla, että niiden ajoneuvojen määrä, joihin sovelletaan suurimpien sallittujen mittojen osalta direktiivin 2007/46/EY 23 artiklan mukaista poikkeusta, rajoittuu siihen, mikä on tämän asetuksen soveltamiseksi tarpeellista. Sen vuoksi direktiivin 2007/46/EY liite XII olisi muutettava kyseisten määrällisten rajoitusten sisällyttämiseksi siihen. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivillä 97/27/EY jäsenvaltioille annettiin lupa myöntää EY-tyyppihyväksyntä ajoneuvoille, joiden ulkomitat eivät vastaa kyseisellä direktiivillä sallittuja suurimpia mittoja. Lisäksi kyseisellä direktiivillä sallittiin jäsenvaltioiden kieltäytyä rekisteröimästä sellaisia ajoneuvoja, joille oli myönnetty EY-tyyppihyväksyntä, mutta joiden ulkomitat eivät vastanneet jäsenvaltion lainsäädäntöä. On tärkeätä säilyttää tietyin ehdoin mahdollisuus myöntää tyyppihyväksyntä ajoneuvoille, joiden mitat ylittävät sallitut raja-arvot sellaisissa jäsenvaltioissa, joissa tieinfrastruktuuri sen sallii, kun tämä on tieliikenteen ja ympäristön kannalta edullista. Sen vuoksi olisi varmistettava mahdollisuus myöntää hyväksyntä tällaisille ajoneuvoille piensarjatyyppihyväksyntä- tai yksittäishyväksyntämenettelyjen mukaisesti sillä ehdolla, että niiden ajoneuvojen määrä, joihin sovelletaan suurimpien sallittujen mittojen osalta direktiivin 2007/46/EY 23 artiklan mukaista poikkeusta, rajoittuu siihen, mikä on tämän asetuksen soveltamiseksi tarpeellista. Sen vuoksi direktiivin 2007/46/EY liite XII olisi muutettava kyseisten määrällisten rajoitusten sisällyttämiseksi siihen.

| (6) | Direktiivissä 96/53/EY vahvistetaan suurimmat sallitut painot, joita sovelletaan vain kansainvälisessä liikenteessä. Direktiivin mukaisesti jäsenvaltiot voivat kuitenkin edelleen soveltaa kansallista lainsäädäntöään kansallisessa liikenteessään. Sen vuoksi suurimman teknisesti sallitun kokonaismassan ja suurimman teknisesti sallitun akselimassan tai akseliryhmän massan yhdenmukaistaminen jäsenvaltioissa tapahtuvaa liikennöintiä varten ei näytä olevan mahdollista lyhyellä aikavälillä. Koska tieinfrastruktuurin rakennetta koskevia sääntöjä ei ole yhdenmukaistettu, on kuitenkin asianmukaista edellyttää, että jäsenvaltiot määrittävät rekisteröinnissä ja käytössä sallitut ajoneuvojen suurimmat massat kansallisessa tai kansainvälisessä liikenteessä direktiivin 96/53/EY mukaisesti ja vahvistavat menettelyn tällaista määritystä varten. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivissä 96/53/EY vahvistetaan suurimmat sallitut painot, joita sovelletaan vain kansainvälisessä liikenteessä. Direktiivin mukaisesti jäsenvaltiot voivat kuitenkin edelleen soveltaa kansallista lainsäädäntöään kansallisessa liikenteessään. Sen vuoksi suurimman teknisesti sallitun kokonaismassan ja suurimman teknisesti sallitun akselimassan tai akseliryhmän massan yhdenmukaistaminen jäsenvaltioissa tapahtuvaa liikennöintiä varten ei näytä olevan mahdollista lyhyellä aikavälillä. Koska tieinfrastruktuurin rakennetta koskevia sääntöjä ei ole yhdenmukaistettu, on kuitenkin asianmukaista edellyttää, että jäsenvaltiot määrittävät rekisteröinnissä ja käytössä sallitut ajoneuvojen suurimmat massat kansallisessa tai kansainvälisessä liikenteessä direktiivin 96/53/EY mukaisesti ja vahvistavat menettelyn tällaista määritystä varten.

| (7) | Ajoneuvojen massoja ja mittoja koskevan unionin lainsäädännön soveltamisesta saatujen kokemusten perusteella käsitteet on tarpeen määritellä selkeästi. Osa näistä käsitteistä on jo määritelty direktiiveissä 97/27/EY ja 92/21/ETY. Johdonmukaisuuden vuoksi on asianmukaista käyttää kyseisiä määritelmiä ja mukauttaa niitä tarpeen mukaan tekniikan ja tieteen kehitykseen. |
| --- | --- |

(7)

Ajoneuvojen massoja ja mittoja koskevan unionin lainsäädännön soveltamisesta saatujen kokemusten perusteella käsitteet on tarpeen määritellä selkeästi. Osa näistä käsitteistä on jo määritelty direktiiveissä 97/27/EY ja 92/21/ETY. Johdonmukaisuuden vuoksi on asianmukaista käyttää kyseisiä määritelmiä ja mukauttaa niitä tarpeen mukaan tekniikan ja tieteen kehitykseen.

| (8) | Koska tähän asetukseen on sisällytetty yksittäisen ajoneuvon todellisen massan määritelmä, on tarpeen muuttaa direktiivin 2007/46/EY liitettä IX vastaavasti, jotta vältetään sekaannukset vaatimustenmukaisuustodistusta täytettäessä. |
| --- | --- |

(8)

Koska tähän asetukseen on sisällytetty yksittäisen ajoneuvon todellisen massan määritelmä, on tarpeen muuttaa direktiivin 2007/46/EY liitettä IX vastaavasti, jotta vältetään sekaannukset vaatimustenmukaisuustodistusta täytettäessä.

| (9) | Valkoisessa kirjassa ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää” (6) korostettiin tarvetta parantaa maantieajoneuvojen aerodynamiikkaa. Tutkimus on osoittanut, että moottoriajoneuvojen polttoaineenkulutusta ja siten CO2-päästöjä voitaisiin merkittävästi vähentää asentamalla niihin aerodynamiikkaa parantavia laitteita. Siksi on tärkeätä sallia kyseisten laitteiden asentaminen ajoneuvoihin. Koska aerodynamiikkaa parantavat laitteet muodostuvat lisäosista, jotka rakenteensa vuoksi sijoittuvat ajoneuvon uloimpien osien ulkopuolelle takana tai sivuilla, ne olisi sisällytettävä luetteloon laitteista ja varusteista, joita ei oteta huomioon ulkomittoja määritettäessä. Näiden osien ulkonevuudelle ajoneuvon takana ja sivuilla on kuitenkin tarpeen asettaa rajat, jotta liikenneturvallisuus ei heikkene eikä intermodaalikuljetuksille aiheudu haittaa. Tässä asetuksessa olisi vahvistettava tarvittavat tekniset vaatimukset. |
| --- | --- |

(9)

Valkoisessa kirjassa ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää” (6) korostettiin tarvetta parantaa maantieajoneuvojen aerodynamiikkaa. Tutkimus on osoittanut, että moottoriajoneuvojen polttoaineenkulutusta ja siten CO2-päästöjä voitaisiin merkittävästi vähentää asentamalla niihin aerodynamiikkaa parantavia laitteita. Siksi on tärkeätä sallia kyseisten laitteiden asentaminen ajoneuvoihin. Koska aerodynamiikkaa parantavat laitteet muodostuvat lisäosista, jotka rakenteensa vuoksi sijoittuvat ajoneuvon uloimpien osien ulkopuolelle takana tai sivuilla, ne olisi sisällytettävä luetteloon laitteista ja varusteista, joita ei oteta huomioon ulkomittoja määritettäessä. Näiden osien ulkonevuudelle ajoneuvon takana ja sivuilla on kuitenkin tarpeen asettaa rajat, jotta liikenneturvallisuus ei heikkene eikä intermodaalikuljetuksille aiheudu haittaa. Tässä asetuksessa olisi vahvistettava tarvittavat tekniset vaatimukset.

| (10) | Saatavilla olevien ohjelmistojen ansiosta on mahdollista käyttää tietokoneavusteisiin menetelmiin perustuvia virtuaalitestausmenetelmiä. Nämä menetelmät parantavat testauksen kustannustehokkuutta ja vähentävät niistä aiheutuvaa rasitetta, joten on asianmukaista säätää mahdollisuudesta käyttää niitä tarkastettaessa kykeneekö ajoneuvo kääntymään täyden 360 asteen ympyrän sisällä ja mitattaessa suurinta pyyhkäisyetäisyyttä ajoneuvon takana ajoneuvon kääntyessä ympyrän sisällä. Sen vuoksi on tarpeen lisätä tämä asetus direktiivin 2007/46/EY liitteessä XVI olevaan säädösluetteloon. |
| --- | --- |

(10)

Saatavilla olevien ohjelmistojen ansiosta on mahdollista käyttää tietokoneavusteisiin menetelmiin perustuvia virtuaalitestausmenetelmiä. Nämä menetelmät parantavat testauksen kustannustehokkuutta ja vähentävät niistä aiheutuvaa rasitetta, joten on asianmukaista säätää mahdollisuudesta käyttää niitä tarkastettaessa kykeneekö ajoneuvo kääntymään täyden 360 asteen ympyrän sisällä ja mitattaessa suurinta pyyhkäisyetäisyyttä ajoneuvon takana ajoneuvon kääntyessä ympyrän sisällä. Sen vuoksi on tarpeen lisätä tämä asetus direktiivin 2007/46/EY liitteessä XVI olevaan säädösluetteloon.

| (11) | Jotta voidaan varmistaa tyyppihyväksyntämenettelyn asianmukaisuus, on tarpeen saattaa direktiivin 2007/46/EY liitteet ajan tasalle. |
| --- | --- |

(11)

Jotta voidaan varmistaa tyyppihyväksyntämenettelyn asianmukaisuus, on tarpeen saattaa direktiivin 2007/46/EY liitteet ajan tasalle.

| (12) | Sen vuoksi direktiivin 2007/46/EY liitteet I, III, IX, XII ja XVI olisi muutettava. Koska liitteen XII säännökset ovat riittävän yksityiskohtaisia eivätkä edellytä jäsenvaltioilta lisätoimia niiden saattamiseksi osaksi lainsäädäntöään, on asianmukaista korvata se asetuksella direktiivin 2007/46/EY 39 artiklan 8 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(12)

Sen vuoksi direktiivin 2007/46/EY liitteet I, III, IX, XII ja XVI olisi muutettava. Koska liitteen XII säännökset ovat riittävän yksityiskohtaisia eivätkä edellytä jäsenvaltioilta lisätoimia niiden saattamiseksi osaksi lainsäädäntöään, on asianmukaista korvata se asetuksella direktiivin 2007/46/EY 39 artiklan 8 kohdan mukaisesti.

| (13) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat moottoriajoneuvoja käsittelevän teknisen komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(13)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat moottoriajoneuvoja käsittelevän teknisen komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

1.   Tässä asetuksessa vahvistetaan vaatimukset, joita sovelletaan moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen EY-tyyppihyväksyntään siltä osin kuin on kyse niiden massoista ja mitoista.

2.   Tätä asetusta sovelletaan M-, N- ja O-luokkien keskeneräisiin, valmiisiin ja valmistuneisiin ajoneuvoihin.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa sovelletaan direktiivissä 2007/46/EY ja asetuksessa (EY) N:o 661/2009 vahvistettujen määritelmien lisäksi seuraavia määritelmiä:

| 1) | ’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan direktiivin 2007/46/EY liitteessä II olevassa B osassa määriteltyä ajoneuvojoukkoa. |
| --- | --- |

1)

’Ajoneuvotyypillä’ tarkoitetaan direktiivin 2007/46/EY liitteessä II olevassa B osassa määriteltyä ajoneuvojoukkoa.

| 2) | ’Vakiovarusteilla’ tarkoitetaan ajoneuvon peruskokoonpanoa, johon sisältyvät kaikki direktiivin 2007/46/EY liitteessä IV ja XI mainituissa säädöksissä vaaditut ominaisuudet sekä ominaisuudet, jotka asennetaan ilman kokoonpanoa tai varustetasoa koskevia lisävaatimuksia. |
| --- | --- |

2)

’Vakiovarusteilla’ tarkoitetaan ajoneuvon peruskokoonpanoa, johon sisältyvät kaikki direktiivin 2007/46/EY liitteessä IV ja XI mainituissa säädöksissä vaaditut ominaisuudet sekä ominaisuudet, jotka asennetaan ilman kokoonpanoa tai varustetasoa koskevia lisävaatimuksia.

| 3) | ’Lisävarusteilla’ tarkoitetaan kaikkia niitä ominaisuuksia, jotka eivät kuulu vakiovarusteisiin, jotka asennetaan ajoneuvoon valmistajan vastuulla ja jotka asiakas voi tilata. |
| --- | --- |

3)

’Lisävarusteilla’ tarkoitetaan kaikkia niitä ominaisuuksia, jotka eivät kuulu vakiovarusteisiin, jotka asennetaan ajoneuvoon valmistajan vastuulla ja jotka asiakas voi tilata.

| 4) | ’Ajokuntoisen ajoneuvon massalla’ tarkoitetaan






  a) | moottoriajoneuvon osalta
  valmistajan erittelyn mukaisilla vakiovarusteilla varustetun ajoneuvon massaa mukaan luettuina kuljettajan, polttoaineen (säiliöt vähintään 90-prosenttisesti täytettyinä) ja nesteiden massat sekä korin, ohjaamon, kytkentälaitteiden, varapyörien ja työkalujen massat, jos nämä on asennettu |
| --- | --- | --- |

4)

’Ajokuntoisen ajoneuvon massalla’ tarkoitetaan

a)

moottoriajoneuvon osalta

valmistajan erittelyn mukaisilla vakiovarusteilla varustetun ajoneuvon massaa mukaan luettuina kuljettajan, polttoaineen (säiliöt vähintään 90-prosenttisesti täytettyinä) ja nesteiden massat sekä korin, ohjaamon, kytkentälaitteiden, varapyörien ja työkalujen massat, jos nämä on asennettu

| b) | perävaunun osalta
  valmistajan erittelyn mukaisilla vakiovarusteilla varustetun ajoneuvon massaa mukaan luettuina nesteiden massat sekä korin, lisäkytkentälaitteiden, varapyörien ja työkalujen massat, jos nämä on asennettu. |
| --- | --- |

b)

perävaunun osalta

valmistajan erittelyn mukaisilla vakiovarusteilla varustetun ajoneuvon massaa mukaan luettuina nesteiden massat sekä korin, lisäkytkentälaitteiden, varapyörien ja työkalujen massat, jos nämä on asennettu.

| 5) | ’Lisävarusteiden massalla’ tarkoitetaan niiden varusteiden massaa, jotka voidaan asentaa ajoneuvoon vakiovarusteiden lisäksi valmistajan erittelyjen mukaisesti. |
| --- | --- |

5)

’Lisävarusteiden massalla’ tarkoitetaan niiden varusteiden massaa, jotka voidaan asentaa ajoneuvoon vakiovarusteiden lisäksi valmistajan erittelyjen mukaisesti.

| 6) | ’Ajoneuvon todellisella massalla’ tarkoitetaan ajokuntoisen ajoneuvon massaa lisättynä yksittäiseen ajoneuvoon asennettujen lisävarusteiden massalla. |
| --- | --- |

6)

’Ajoneuvon todellisella massalla’ tarkoitetaan ajokuntoisen ajoneuvon massaa lisättynä yksittäiseen ajoneuvoon asennettujen lisävarusteiden massalla.

| 7) | ’Suurimmalla teknisesti sallitulla kokonaismassalla’(M) tarkoitetaan ajoneuvolle määritettyä suurinta massaa, joka perustuu ajoneuvon rakenteeseen ja ominaisuuksiin; perävaunun tai puoliperävaunun suurimpaan teknisesti sallittuun kokonaismassaan sisältyy staattinen massa, joka välittyy vetävään ajoneuvoon, kun ajoneuvot on kytketty toisiinsa. |
| --- | --- |

7)

’Suurimmalla teknisesti sallitulla kokonaismassalla’(M) tarkoitetaan ajoneuvolle määritettyä suurinta massaa, joka perustuu ajoneuvon rakenteeseen ja ominaisuuksiin; perävaunun tai puoliperävaunun suurimpaan teknisesti sallittuun kokonaismassaan sisältyy staattinen massa, joka välittyy vetävään ajoneuvoon, kun ajoneuvot on kytketty toisiinsa.

| 8) | ’Suurimmalla teknisesti sallitulla yhdistelmän kokonaismassalla’(MC) tarkoitetaan moottoriajoneuvon ja yhden tai useamman perävaunun yhdistelmälle määritettyä suurinta massaa, joka perustuu ajoneuvon rakenteeseen ja ominaisuuksiin, tai vetävän ajoneuvon ja puoliperävaunun yhdistelmälle määritettyä suurinta massaa. |
| --- | --- |

8)

’Suurimmalla teknisesti sallitulla yhdistelmän kokonaismassalla’(MC) tarkoitetaan moottoriajoneuvon ja yhden tai useamman perävaunun yhdistelmälle määritettyä suurinta massaa, joka perustuu ajoneuvon rakenteeseen ja ominaisuuksiin, tai vetävän ajoneuvon ja puoliperävaunun yhdistelmälle määritettyä suurinta massaa.

| 9) | ’Suurimmalla teknisesti sallitulla hinattavalla massalla’(TM) tarkoitetaan vetävän ajoneuvon hinattavana olevan yhden tai useamman perävaunun suurinta massaa, joka on vetävään ajoneuvoon kytketyn perävaunun akselin tai akseliryhmän pyörien välityksellä maahan kohdistuva kokonaiskuormitus. |
| --- | --- |

9)

’Suurimmalla teknisesti sallitulla hinattavalla massalla’(TM) tarkoitetaan vetävän ajoneuvon hinattavana olevan yhden tai useamman perävaunun suurinta massaa, joka on vetävään ajoneuvoon kytketyn perävaunun akselin tai akseliryhmän pyörien välityksellä maahan kohdistuva kokonaiskuormitus.

| 10) | ’Akselilla’ tarkoitetaan pyörimisakselia, joka on yhteinen kahdelle tai useammalle pyörälle, joka voi olla vetävä tai vapaasti pyörivä ja joka voi koostua useammasta segmentistä, jotka sijaitsevat samalla tasolla kohtisuorassa ajoneuvon pituussuuntaiseen keskilinjaan nähden. |
| --- | --- |

10)

’Akselilla’ tarkoitetaan pyörimisakselia, joka on yhteinen kahdelle tai useammalle pyörälle, joka voi olla vetävä tai vapaasti pyörivä ja joka voi koostua useammasta segmentistä, jotka sijaitsevat samalla tasolla kohtisuorassa ajoneuvon pituussuuntaiseen keskilinjaan nähden.

| 11) | ’Akseliryhmällä’ tarkoitetaan sellaisten akseleiden joukkoa, joiden välinen etäisyys on jokin direktiivin 96/53/EY liitteessä I tarkoitetuista etäisyyksistä d ja jotka toimivat jousituksen erityisrakenteen vuoksi toisistaan riippuvaisesti. |
| --- | --- |

11)

’Akseliryhmällä’ tarkoitetaan sellaisten akseleiden joukkoa, joiden välinen etäisyys on jokin direktiivin 96/53/EY liitteessä I tarkoitetuista etäisyyksistä d ja jotka toimivat jousituksen erityisrakenteen vuoksi toisistaan riippuvaisesti.

| 12) | ’Yksittäisakselilla’ tarkoitetaan akselia, jota ei voida pitää osana akseliryhmää. |
| --- | --- |

12)

’Yksittäisakselilla’ tarkoitetaan akselia, jota ei voida pitää osana akseliryhmää.

| 13) | ’Suurimmalla teknisesti sallitulla akselimassalla’ (m) tarkoitetaan akselilla olevien pyörien kautta maahan välittyvää suurinta sallittua staattista pystysuuntaista kuormitusta vastaavaa massaa, joka perustuu akselin ja ajoneuvon rakenteeseen ja ominaisuuksiin. |
| --- | --- |

13)

’Suurimmalla teknisesti sallitulla akselimassalla’ (m) tarkoitetaan akselilla olevien pyörien kautta maahan välittyvää suurinta sallittua staattista pystysuuntaista kuormitusta vastaavaa massaa, joka perustuu akselin ja ajoneuvon rakenteeseen ja ominaisuuksiin.

| 14) | ’Suurimmalla teknisesti sallitulla akseliryhmän massalla’ (μ) tarkoitetaan akseliryhmällä olevien pyörien kautta maahan välittyvää suurinta sallittua staattista pystysuuntaista kuormitusta vastaavaa massaa, joka perustuu akseliryhmän ja ajoneuvon rakenteeseen ja ominaisuuksiin. |
| --- | --- |

14)

’Suurimmalla teknisesti sallitulla akseliryhmän massalla’ (μ) tarkoitetaan akseliryhmällä olevien pyörien kautta maahan välittyvää suurinta sallittua staattista pystysuuntaista kuormitusta vastaavaa massaa, joka perustuu akseliryhmän ja ajoneuvon rakenteeseen ja ominaisuuksiin.

| 15) | ’Kytkentälaitteella’ tarkoitetaan asiakirjan Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 55 – Ajoneuvoyhdistelmien mekaanisten kytkinosien hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset (7) kohdissa 2.1–2.6 määriteltyä mekaanista laitetta ja sen osia sekä asiakirjan Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 102 – Yhdenmukaiset hyväksymisvaatimukset, jotka koskevat I. lyhytkytkentälaitteita, II. ajoneuvoja hyväksytyn lyhytkytkentälaitetyypin asentamisen osalta (8) kohdassa 2.1.1 määriteltyä lyhytkytkentälaitetta. |
| --- | --- |

15)

’Kytkentälaitteella’ tarkoitetaan asiakirjan Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 55 – Ajoneuvoyhdistelmien mekaanisten kytkinosien hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset (7) kohdissa 2.1–2.6 määriteltyä mekaanista laitetta ja sen osia sekä asiakirjan Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 102 – Yhdenmukaiset hyväksymisvaatimukset, jotka koskevat I. lyhytkytkentälaitteita, II. ajoneuvoja hyväksytyn lyhytkytkentälaitetyypin asentamisen osalta (8) kohdassa 2.1.1 määriteltyä lyhytkytkentälaitetta.

| 16) | ’Kytkentäkohdalla’ tarkoitetaan vedettävään ajoneuvoon kiinnitetyn kytkentälaiteen ja vetävään ajoneuvoon kiinnitetyn kytkentälaitteen välisen kytkennän keskikohtaa. |
| --- | --- |

16)

’Kytkentäkohdalla’ tarkoitetaan vedettävään ajoneuvoon kiinnitetyn kytkentälaiteen ja vetävään ajoneuvoon kiinnitetyn kytkentälaitteen välisen kytkennän keskikohtaa.

| 17) | ’Kytkentälaitteen massalla’ tarkoitetaan kytkentälaiteen omaa massaa sekä niiden osien massaa, jotka tarvitaan sen kiinnittämiseksi ajoneuvoon. |
| --- | --- |

17)

’Kytkentälaitteen massalla’ tarkoitetaan kytkentälaiteen omaa massaa sekä niiden osien massaa, jotka tarvitaan sen kiinnittämiseksi ajoneuvoon.

| 18) | ’Suurimmalla teknisesti sallitulla massalla kytkentäkohdassa’ tarkoitetaan






  a) | vetävän ajoneuvon osalta massaa, joka vastaa kytkentälaitteen ja vetävän ajoneuvon rakenteeseen perustuvaa, vetävän ajoneuvon kytkentäkohtaan kohdistuvaa suurinta sallittua staattista pystysuoraa kuormitusta (S- tai U-arvo); |
| --- | --- | --- |

18)

’Suurimmalla teknisesti sallitulla massalla kytkentäkohdassa’ tarkoitetaan

a)

vetävän ajoneuvon osalta massaa, joka vastaa kytkentälaitteen ja vetävän ajoneuvon rakenteeseen perustuvaa, vetävän ajoneuvon kytkentäkohtaan kohdistuvaa suurinta sallittua staattista pystysuoraa kuormitusta (S- tai U-arvo);

| b) | puoliperävaunun, keskiakseliperävaunun ja nivelöimättömällä vetoaisalla varustetun perävaunun osalta massaa, joka vastaa perävaunusta vetävään ajoneuvoon kytkentäkohdassa välittyvää, kytkentälaitteen ja perävaunun rakenteeseen perustuvaa suurinta sallittua staattista pystysuoraa kuormitusta (S- tai U-arvo). |
| --- | --- |

b)

puoliperävaunun, keskiakseliperävaunun ja nivelöimättömällä vetoaisalla varustetun perävaunun osalta massaa, joka vastaa perävaunusta vetävään ajoneuvoon kytkentäkohdassa välittyvää, kytkentälaitteen ja perävaunun rakenteeseen perustuvaa suurinta sallittua staattista pystysuoraa kuormitusta (S- tai U-arvo).

| 19) | ’Matkustajien massalla’ tarkoitetaan ajoneuvoluokan mukaista laskennallista massaa kerrottuna istumapaikkojen määrällä sekä mahdollisten miehistön istumapaikkojen ja seisomapaikkojen määrällä kuljettajaa lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

19)

’Matkustajien massalla’ tarkoitetaan ajoneuvoluokan mukaista laskennallista massaa kerrottuna istumapaikkojen määrällä sekä mahdollisten miehistön istumapaikkojen ja seisomapaikkojen määrällä kuljettajaa lukuun ottamatta.

| 20) | ’Kuljettajan massalla’ tarkoitetaan laskennallista 75 kg:n massaa, joka sijaitsee kuljettajan istuimen vertailupisteessä. |
| --- | --- |

20)

’Kuljettajan massalla’ tarkoitetaan laskennallista 75 kg:n massaa, joka sijaitsee kuljettajan istuimen vertailupisteessä.

| 21) | ’Hyötymassalla’ tarkoitetaan suurimman teknisesti sallitun kokonaismassan ja ajokuntoisen ajoneuvon, matkustajien ja lisävarusteiden yhteenlasketun massan välistä erotusta. |
| --- | --- |

21)

’Hyötymassalla’ tarkoitetaan suurimman teknisesti sallitun kokonaismassan ja ajokuntoisen ajoneuvon, matkustajien ja lisävarusteiden yhteenlasketun massan välistä erotusta.

| 22) | ’Pituudella’ tarkoitetaan standardin ISO 612:1978 kohdissa 6.1.1, 6.1.2 ja 6.1.3 määriteltyä mittaa; tätä määritelmää sovelletaan myös kahdesta tai useammasta osasta koostuviin nivelajoneuvoihin. |
| --- | --- |

22)

’Pituudella’ tarkoitetaan standardin ISO 612:1978 kohdissa 6.1.1, 6.1.2 ja 6.1.3 määriteltyä mittaa; tätä määritelmää sovelletaan myös kahdesta tai useammasta osasta koostuviin nivelajoneuvoihin.

| 23) | ’Leveydellä’ tarkoitetaan standardin ISO 612:1978 kohdassa 6.2 määriteltyä mittaa. |
| --- | --- |

23)

’Leveydellä’ tarkoitetaan standardin ISO 612:1978 kohdassa 6.2 määriteltyä mittaa.

| 24) | ’Korkeudella’ tarkoitetaan standardin ISO 612:1978 kohdassa 6.3 määriteltyä mittaa. |
| --- | --- |

24)

’Korkeudella’ tarkoitetaan standardin ISO 612:1978 kohdassa 6.3 määriteltyä mittaa.

| 25) | ’Akselivälillä’ tarkoitetaan






  a) | standardin ISO 612:1978 kohdassa 6.4.1 määriteltyä mittaa; |
| --- | --- | --- |

25)

’Akselivälillä’ tarkoitetaan

a)

standardin ISO 612:1978 kohdassa 6.4.1 määriteltyä mittaa;

| b) | yhdellä akselilla varustetun keskiakseliperävaunun osalta kytkentälaitteen pystysuuntaisen keskilinjan ja akselin keskipisteen välistä vaakaetäisyyttä; |
| --- | --- |

b)

yhdellä akselilla varustetun keskiakseliperävaunun osalta kytkentälaitteen pystysuuntaisen keskilinjan ja akselin keskipisteen välistä vaakaetäisyyttä;

| c) | useammalla kuin yhdellä akselilla varustetun keskiakseliperävaunun osalta kytkentälaitteen pystyakselin ja ensimmäisen akselin keskipisteen välistä vaakaetäisyyttä. |
| --- | --- |

c)

useammalla kuin yhdellä akselilla varustetun keskiakseliperävaunun osalta kytkentälaitteen pystyakselin ja ensimmäisen akselin keskipisteen välistä vaakaetäisyyttä.

| 26) | ’Akselien välisellä etäisyydellä’ tarkoitetaan standardin ISO 612:1978 kohdassa 6.4 tarkoitettua kahden peräkkäisen akselin välistä etäisyyttä. Kun ajoneuvossa on kaksi akselia, tai kun kyseessä on puoliperävaunu, varsinainen perävaunu tai nivelöimättömällä vetoaisalla varustettu perävaunu, standardin ISO 612:1978 kohdassa 6.4.2 tarkoitetulla akselien välisellä etäisyydellä tarkoitetaan 25 kohdan mukaista ’akseliväliä’. |
| --- | --- |

26)

’Akselien välisellä etäisyydellä’ tarkoitetaan standardin ISO 612:1978 kohdassa 6.4 tarkoitettua kahden peräkkäisen akselin välistä etäisyyttä. Kun ajoneuvossa on kaksi akselia, tai kun kyseessä on puoliperävaunu, varsinainen perävaunu tai nivelöimättömällä vetoaisalla varustettu perävaunu, standardin ISO 612:1978 kohdassa 6.4.2 tarkoitetulla akselien välisellä etäisyydellä tarkoitetaan 25 kohdan mukaista ’akseliväliä’.

| 27) | ’Raideleveydellä’ tarkoitetaan standardin ISO 612:1978 kohdassa 6.5 määriteltyä mittaa. |
| --- | --- |

27)

’Raideleveydellä’ tarkoitetaan standardin ISO 612:1978 kohdassa 6.5 määriteltyä mittaa.

| 28) | ’Vetopöydän etäisyydellä akseliston painopisteestä’ tarkoitetaan standardin ISO 612:1978 kohdassa 6.19.2 tarkoitettua etäisyyttä, kun otetaan huomioon kyseisen standardin kohdassa 6.19 tarkoitettu huomautus. |
| --- | --- |

28)

’Vetopöydän etäisyydellä akseliston painopisteestä’ tarkoitetaan standardin ISO 612:1978 kohdassa 6.19.2 tarkoitettua etäisyyttä, kun otetaan huomioon kyseisen standardin kohdassa 6.19 tarkoitettu huomautus.

| 29) | ’Puoliperävaunun etuosan asennussäteellä’ tarkoitetaan vetotapin keskiön ja puoliperävaunun etuosan minkä tahansa pisteen välistä vaakaetäisyyttä. |
| --- | --- |

29)

’Puoliperävaunun etuosan asennussäteellä’ tarkoitetaan vetotapin keskiön ja puoliperävaunun etuosan minkä tahansa pisteen välistä vaakaetäisyyttä.

| 30) | ’Etuylityksellä’ tarkoitetaan ensimmäisen akselin tai puoliperävaunun vetotapin keskiön kautta kulkevan pystytason ja ajoneuvon etumaisen pisteen välistä vaakaetäisyyttä. |
| --- | --- |

30)

’Etuylityksellä’ tarkoitetaan ensimmäisen akselin tai puoliperävaunun vetotapin keskiön kautta kulkevan pystytason ja ajoneuvon etumaisen pisteen välistä vaakaetäisyyttä.

| 31) | ’Takaylityksellä’ tarkoitetaan viimeisen taka-akselin kautta kulkevan pystytason ja ajoneuvon takimmaisen pisteen välistä vaakaetäisyyttä; jos ajoneuvo on varustettu kytkentälaitteella, jota ei voida irrottaa, ajoneuvon takimmainen piste on kytkentäkohta. |
| --- | --- |

31)

’Takaylityksellä’ tarkoitetaan viimeisen taka-akselin kautta kulkevan pystytason ja ajoneuvon takimmaisen pisteen välistä vaakaetäisyyttä; jos ajoneuvo on varustettu kytkentälaitteella, jota ei voida irrottaa, ajoneuvon takimmainen piste on kytkentäkohta.

| 32) | ’Kuormatilan pituudella’ tarkoitetaan etäisyyttä kuormatilan etumaisesta sisäpuolisesta pisteestä kuormatilan takimmaiseen sisäpuoliseen pisteeseen mitattuna vaakasuoraan ajoneuvon pitkittäistasossa. |
| --- | --- |

32)

’Kuormatilan pituudella’ tarkoitetaan etäisyyttä kuormatilan etumaisesta sisäpuolisesta pisteestä kuormatilan takimmaiseen sisäpuoliseen pisteeseen mitattuna vaakasuoraan ajoneuvon pitkittäistasossa.

| 33) | ’Pyyhkäisyetäisyydellä ajoneuvon takana’ tarkoitetaan niiden ääripisteiden etäisyyttä, jotka ajoneuvon takapää saavuttaa, kun ajoneuvo kääntyy tämän asetuksen liitteessä I olevan B osan 7 kohdassa tai C osan 6 kohdassa määritellyissä olosuhteissa. |
| --- | --- |

33)

’Pyyhkäisyetäisyydellä ajoneuvon takana’ tarkoitetaan niiden ääripisteiden etäisyyttä, jotka ajoneuvon takapää saavuttaa, kun ajoneuvo kääntyy tämän asetuksen liitteessä I olevan B osan 7 kohdassa tai C osan 6 kohdassa määritellyissä olosuhteissa.

| 34) | ’Akselinnostolaitteella’ tarkoitetaan ajoneuvoon asennettua laitetta, jolla akselin pyörät voidaan nostaa irti maasta ja laskea ne maahan. |
| --- | --- |

34)

’Akselinnostolaitteella’ tarkoitetaan ajoneuvoon asennettua laitetta, jolla akselin pyörät voidaan nostaa irti maasta ja laskea ne maahan.

| 35) | ’Nostettavalla akselilla’ tarkoitetaan akselia, jota voidaan nostaa normaaliasennostaan ja laskea takaisin akselinnostolaitteella. |
| --- | --- |

35)

’Nostettavalla akselilla’ tarkoitetaan akselia, jota voidaan nostaa normaaliasennostaan ja laskea takaisin akselinnostolaitteella.

| 36) | ’Kuormitettavalla akselilla’ tarkoitetaan akselia, johon kohdistuvaa kuormitusta voidaan muuttaa nostamatta akselia akselinnostolaitteen avulla. |
| --- | --- |

36)

’Kuormitettavalla akselilla’ tarkoitetaan akselia, johon kohdistuvaa kuormitusta voidaan muuttaa nostamatta akselia akselinnostolaitteen avulla.

| 37) | ’Ilmajousituksella’ tarkoitetaan jousitusjärjestelmää, jossa vähintään 75 prosenttia jousivaikutuksesta aiheutuu ilmajousituksesta. |
| --- | --- |

37)

’Ilmajousituksella’ tarkoitetaan jousitusjärjestelmää, jossa vähintään 75 prosenttia jousivaikutuksesta aiheutuu ilmajousituksesta.

| 38) | ’Linja-auton alaluokalla’ tarkoitetaan E-säännön nro 107, Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 107 – M2- tai M3- luokan ajoneuvojen yleisen rakenteen hyväksymistä koskevat yhdenmukaiset vaatimukset (9), kohdissa 2.1.1 ja 2.1.2 määriteltyä ajoneuvojen joukkoa. |
| --- | --- |

38)

’Linja-auton alaluokalla’ tarkoitetaan E-säännön nro 107, Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 107 – M2- tai M3- luokan ajoneuvojen yleisen rakenteen hyväksymistä koskevat yhdenmukaiset vaatimukset (9), kohdissa 2.1.1 ja 2.1.2 määriteltyä ajoneuvojen joukkoa.

| 39) | ’Nivelajoneuvolla’ tarkoitetaan E-säännön nro 107 kohdassa 2.1.3 määriteltyä luokan M2 tai M3 ajoneuvoa. |
| --- | --- |

39)

’Nivelajoneuvolla’ tarkoitetaan E-säännön nro 107 kohdassa 2.1.3 määriteltyä luokan M2 tai M3 ajoneuvoa.

| 40) | ’Jakamattomalla kuormalla’ tarkoitetaan kuormaa, jota ei voida tiekuljetuksessa jakaa kahteen tai useampaan kuormaan aiheuttamatta tarpeettomia kustannuksia tai vahingonvaaraa ja jota sen massan tai mittojen takia ei voida kuljettaa ajoneuvolla, jonka massa ja mitat ovat jäsenvaltiossa voimassa olevien suurimpien hyväksyttyjen massojen ja mittojen mukaiset. |
| --- | --- |

40)

’Jakamattomalla kuormalla’ tarkoitetaan kuormaa, jota ei voida tiekuljetuksessa jakaa kahteen tai useampaan kuormaan aiheuttamatta tarpeettomia kustannuksia tai vahingonvaaraa ja jota sen massan tai mittojen takia ei voida kuljettaa ajoneuvolla, jonka massa ja mitat ovat jäsenvaltiossa voimassa olevien suurimpien hyväksyttyjen massojen ja mittojen mukaiset.

3 artikla

Valmistajia koskevat velvoitteet

1.   Valmistajan on ajoneuvotyypin kunkin version osalta ilmoitettava seuraavat massat riippumatta siitä, mikä on ajoneuvon valmistusaste:

| a) | suurin teknisesti sallittu kokonaismassa; |
| --- | --- |

a)

suurin teknisesti sallittu kokonaismassa;

| b) | yhdistelmän suurin teknisesti sallittu kokonaismassa; |
| --- | --- |

b)

yhdistelmän suurin teknisesti sallittu kokonaismassa;

| c) | suurin teknisesti sallittu hinattava massa; |
| --- | --- |

c)

suurin teknisesti sallittu hinattava massa;

| d) | suurin teknisesti sallittu akselimassa tai suurin teknisesti sallittu akseliryhmän massa; |
| --- | --- |

d)

suurin teknisesti sallittu akselimassa tai suurin teknisesti sallittu akseliryhmän massa;

| e) | suurimmat teknisesti sallitut massat kytkentäkohdassa tai -kohdissa, kun otetaan huomioon ajoneuvoon asennettujen tai mahdollisesti asennettavien kytkentälaitteiden tekniset ominaisuudet. |
| --- | --- |

e)

suurimmat teknisesti sallitut massat kytkentäkohdassa tai -kohdissa, kun otetaan huomioon ajoneuvoon asennettujen tai mahdollisesti asennettavien kytkentälaitteiden tekniset ominaisuudet.

2.   Määrittäessään 1 kohdassa tarkoitettuja massoja valmistajan on otettava huomioon parhaat tekniset käytänteet ja paras tekninen tietämys erityisesti materiaalien väsymisestä aiheutuvien mekaanisten vikojen välttämiseksi ja tieinfrastruktuurin vaurioitumisen ehkäisemiseksi.

3.   Määrittäessään 1 kohdassa tarkoitettuja massoja valmistajan on otettava huomioon ajoneuvon suurin rakenteellinen nopeus.

Jos valmistaja on varustanut ajoneuvon nopeudenrajoittimella, suurimpana rakenteellisena nopeutena pidetään nopeudenrajoittimen sallimaa todellista nopeutta.

4.   Määrittäessään 1 kohdassa tarkoitettuja massoja valmistaja ei saa asettaa ajoneuvon käytölle muita rajoituksia kuin ne, jotka koskevat renkaan kantavuutta, jota voidaan säätää nopeuden mukaan rakenteellisesti, mikä sallitaan Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) säännössä nro 54 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat hyötyajoneuvojen ja niiden perävaunujen ilmarenkaiden hyväksyntää
   (10) sekä komission asetuksen (EU) N:o 458/2011 (11) liitteessä II olevassa 5 kohdassa.

5.   Lisävalmistusvaihetta edellyttävien keskeneräisten ajoneuvojen, kuten alusta-ohjaamorakenteisten ajoneuvojen, osalta valmistajan on toimitettava seuraavien vaiheiden valmistajille kaikki tarpeelliset tiedot, jotka tarvitaan tämän asetuksen vaatimusten noudattamista varten.

Ensimmäisen alakohdan soveltamista varten valmistajan on ilmoitettava kuormituksen kokonaismäärää vastaavan massan painopisteen sijainti.

6.   Luokkien M2, M3, N2 ja N3 keskeneräiset ajoneuvot, joita ei ole varustettu korilla, on suunniteltava siten, että seuraavien vaiheiden valmistajat kykenevät täyttämään liitteessä I olevan B osan 7 ja 8 kohdan ja C osan 6 ja 7 kohdan vaatimukset.

4 artikla

Ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntää sen massojen ja mittojen osalta koskevat säännökset

1.   Valmistajan on itse tai edustajansa välityksellä toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle hakemus, joka koskee ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntää sen massojen ja mittojen osalta.

2.   Hakemus on laadittava liitteessä V olevassa A osassa esitetyn ilmoituslomakemallin mukaisesti.

3.   Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle massan jakautumista koskevia laskelmia varten kunkin kyseiseen ajoneuvotyyppiin kuuluvan, liitteen V asianomaisten kohtien mukaisten arvojen mukaan määräytyvän teknisen konfiguraation osalta tiedot, joiden perusteella voidaan määrittää seuraavat massat:

| a) | suurin teknisesti sallittu kokonaismassa; |
| --- | --- |

a)

suurin teknisesti sallittu kokonaismassa;

| b) | suurin teknisesti sallittu akselimassa tai akseliryhmän massa; |
| --- | --- |

b)

suurin teknisesti sallittu akselimassa tai akseliryhmän massa;

| c) | suurin teknisesti sallittu hinattava massa; |
| --- | --- |

c)

suurin teknisesti sallittu hinattava massa;

| d) | suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa tai -kohdissa; |
| --- | --- |

d)

suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa tai -kohdissa;

| e) | yhdistelmän suurin teknisesti sallittu kokonaismassa. |
| --- | --- |

e)

yhdistelmän suurin teknisesti sallittu kokonaismassa.

Tiedot on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksymällä tavalla taulukkona tai muussa soveltuvassa muodossa.

4.   Jos lisävarusteet vaikuttavat merkittävästi ajoneuvon massoihin ja mittoihin, valmistajan on toimitettava tekniselle tarkastuslaitokselle tiedot ajoneuvoon mahdollisesti asennettavien lisävarusteiden geometrisen painopisteen sijainnista akseleiden suhteen.

5.   Jos lisävaruste koostuu useasta osasta, jotka sijaitsevat eri kohdissa ajoneuvoa, valmistaja voi poikkeuksena 4 kohdan säännöksistä toimittaa tekniselle tarkastuslaitokselle vain tiedot lisävarusteiden massan jakautumisesta akseleille.

6.   Akseliryhmän osalta valmistajan on ilmoitettava akseliryhmään kohdistuvan kokonaismassan jakautumisesta eri akseleille.

Valmistajan on mahdollisuuksien mukaan esitettävä jakautumisen ilmaisevat kaavat tai kaaviokuvat.

7.   Jos hyväksyntäviranomainen tai tutkimuslaitos katsoo sen tarpeelliseksi, valmistajan on asetettava saataville hyväksyttäväksi haettua tyyppiä edustava ajoneuvo tarkastusta varten.

8.   Ajoneuvon valmistaja voi esittää tyyppihyväksyntäviranomaiselle hakemuksen jousituksen ilmajousitusta vastaavaksi tunnustamista varten.

Tyyppihyväksyntäviranomaisen on tunnustettava jousitus ilmajousitusta vastaavaksi, jos liitteessä III vahvistetut vaatimukset täyttyvät.

Kun tekninen tutkimuslaitos on tunnustanut vastaavuuden, sen on annettava testausraportti. Tyyppihyväksyntäviranomaisen on liitettävä testausraportti ja jousituksen tekninen kuvaus EY-tyyppihyväksyntätodistukseen.

9.   Jos tämän asetuksen liitteissä I–IV vahvistetut vaatimukset täyttyvät, hyväksyntäviranomaisen on myönnettävä tyyppihyväksyntä direktiivin 2007/46/EY liitteessä VII vahvistetun numerointijärjestelmän mukaisesti.

Jäsenvaltio ei saa antaa samaa numeroa toiselle ajoneuvotyypille.

10.   Edellä olevan 9 kohdan soveltamista varten tyyppihyväksyntäviranomaisen on annettava EY-tyyppihyväksyntätodistus, joka on laadittu liitteessä V olevassa B osassa annetun mallin mukaan.

11.   Liitteen I lisäyksessä 2 tarkoitettuja sallittuja poikkeuksia sovelletaan direktiivin 2007/46/EY 12 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi.

5 artikla

Suurimmat sallitut massat rekisteröinnissä ja käytössä

1.   Kansallisten viranomaisten on tämän asetuksen mukaisesti tyyppihyväksyttyjen ajoneuvojen rekisteröintiä ja käyttöönottoa varten määritettävä ajoneuvotyypin kutakin varianttia ja versiota varten kaikki seuraavat massat, jotka ovat sallittuja kansallisessa tai kansainvälisessä liikenteessä direktiivin 96/53/EY mukaisesti.

| a) | suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu kokonaismassa; |
| --- | --- |

a)

suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu kokonaismassa;

| b) | suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu akselimassa; |
| --- | --- |

b)

suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu akselimassa;

| c) | suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu akseliryhmän massa; |
| --- | --- |

c)

suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu akseliryhmän massa;

| d) | suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu hinattava massa; |
| --- | --- |

d)

suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu hinattava massa;

| e) | suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu yhdistelmän massa. |
| --- | --- |

e)

suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu yhdistelmän massa.

Kansallisten viranomaisten on vahvistettava menettely ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen rekisteröinnissä/käytössä sallittujen suurimpien massojen määrittämistä varten. Viranomaisten on nimettävä kyseisten massojen määrittämisestä vastaava toimivaltainen viranomainen sekä eriteltävä tiedot, jotka kyseiselle toimivaltaiselle viranomaiselle on toimitettava.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti määritetyt rekisteröinnissä/käytössä sallitut suurimmat massat eivät saa ylittää 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja suurimpia massoja.

3.   Toimivaltaisen viranomaisen on kuultava valmistajaa massojen jakautumisesta akseleille tai akseliryhmille, jotta voidaan varmistaa ajoneuvon järjestelmien, varsinkin jarru- ja ohjausjärjestelmien, asianmukainen toiminta.

4.   Rekisteröinnissä/käytössä sallittuja suurimpia massoja määritettäessä kansallisten viranomaisten on varmistettava, että direktiivin 2007/46/EY liitteissä IV ja XI lueteltujen säädösten vaatimukset täyttyvät edelleen.

5.   Jos kansalliset viranomaiset katsovat, että tätä asetusta lukuun ottamatta jonkin direktiivin 2007/46/EY liitteissä IV ja XI mainitun säädöksen vaatimukset eivät enää täyty, niiden on vaadittava, että kyseisen säädöksen mukaisen tyyppihyväksynnän myöntänyt tyyppihyväksyntäviranomainen tekee uudet testit ja myöntää uuden tyyppihyväksynnän tai tapauksen mukaan hyväksynnän laajennuksen.

6 artikla

Poikkeukset

1.   EY-tyyppihyväksyntä voidaan myöntää jakamattoman kuorman kuljettamiseen tarkoitetuille ajoneuvoille, joiden mitat ylittävät tässä asetuksessa vahvistetut arvot, sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 96/53/EY 4 artiklan 3 kohdan säännösten soveltamista. Tyyppihyväksyntätodistuksessa ja vaatimustenmukaisuustodistuksessa on tällöin selvästi ilmoitettava, että ajoneuvo on tarkoitettu ainoastaan jakamattomien kuormien kuljettamiseen.

2.   Jäsenvaltiot voivat direktiivin 2007/46/EY 23 ja 24 artiklan mukaisesti myöntää hyväksyntöjä ajoneuvoille, joiden mitat ylittävät tämän asetuksen liitteessä I olevan B, C ja D osan 1.1 kohdassa vahvistetut suurimmat sallitut mitat.

Direktiivin 2007/46/EY 23 artiklan mukaisesti myönnettyihin tyyppihyväksyntöihin sovelletaan kyseisen direktiivin liitteessä XII olevan A osan 3 kohdassa vahvistettuja määrällisiä rajoituksia.

7 artikla

Siirtymäsäännökset

1.   Kansallisten viranomaisten on sallittava sellaisten ajoneuvojen myynti ja käyttöönotto, jotka on tyyppihyväksytty ennen asetuksen (EY) N:o 661/2009 13 artiklan 2 kohdassa mainittua päivämäärää, ja edelleen myönnettävä laajennuksia direktiivin 92/21/ETY ja 97/27/EY mukaisesti annetuille hyväksynnöille.

2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, direktiivin 97/27/EY 7 artiklan mukaisesti myönnettyjen EY-tyyppihyväksyntöjen voimassaolo päättyy asetuksen (EY) N:o 661/2009 19 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna päivänä.

Direktiivin 2007/46/EY 27 artiklan mukaisesti jäsenvaltiot voivat valmistajan pyynnöstä rekisteröidä sarjan viimeisiä ajoneuvoja ja sallia niiden myynnin tai käyttöönoton, vaikka niiden EY-tyyppihyväksyntä ei ole enää voimassa.

3.   Valmistajien on 10 päivästä tammikuuta 2014 alkaen toimitettava tämän asetuksen mukaisia vaatimustenmukaisuustodistuksia.

Valmistajien on 9 päivään tammikuuta 2014 saakka ilmoitettava ajoneuvon todellinen massa vaatimustenmukaisuustodistuksen kohdassa 52, paitsi jos se on ilmoitettu jossakin muussa vaatimustenmukaisuustodistuksen kohdassa.

8 artikla

Muutokset direktiiviin 2007/46/EY

Muutetaan direktiivin 2007/46/EY liitteet I, III, IX ja XVI tämän asetuksen liitteen VI mukaisesti.

Korvataan direktiivin 2007/46/EY liite XII tämän asetuksen liitteellä VII.

9 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan uusiin ajoneuvotyyppeihin joille myönnetään tyyppihyväksyntä 1 päivänä marraskuuta 2012 tai sen jälkeen.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä joulukuuta 2012.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EUVL L 200, 31.7.2009, s. 1.

1

(2)  EUVL L 263, 9.10.2007, s. 1.

2

(3)  EYVL L 129, 14.5.1992, s. 1.

3

(4)  EYVL L 233, 25.8.1997, s. 1.

4

(5)  EYVL L 235, 17.9.1996, s. 59.

5

(6)  KOM(2011) 144.

6

(7)  EYVL L 227, 28.8.2010, s. 1.

7

(8)  EUVL L 351, 20.12.2008, s. 44.

8

(9)  EUVL L 255, 29.9.2010, s. 1.

9

(10)  EUVL L 183, 11.7.2008, s. 41.

10

(11)  EUVL L 124, 13.5.2011, s. 11.

11

---

LIITELUETTELO

| Liite I | A OSA | : | Luokkien M1 ja N1 ajoneuvoja koskevat tekniset vaatimukset |
| --- | --- | --- | --- |
| B OSA | : | Luokkien M2 ja M3 ajoneuvoja koskevat tekniset vaatimukset |
| C OSA | : | Luokkien N2 ja N3 ajoneuvoja koskevat tekniset vaatimukset |
| D OSA | : | Luokan O ajoneuvoja koskevat tekniset vaatimukset. |

Liite I

A OSA

:

Luokkien M1 ja N1 ajoneuvoja koskevat tekniset vaatimukset

B OSA

:

Luokkien M2 ja M3 ajoneuvoja koskevat tekniset vaatimukset

C OSA

:

Luokkien N2 ja N3 ajoneuvoja koskevat tekniset vaatimukset

D OSA

:

Luokan O ajoneuvoja koskevat tekniset vaatimukset.

| Lisäys 1 | Luettelo laitteista ja varusteista, joita ei tarvitse ottaa huomioon ulkomittoja määritettäessä |
| --- | --- |
| Lisäys 2 | Tyyppihyväksynnässä ja tuotannon vaatimustenmukaisuuden arvioinnissa sallittavat poikkeamat |
| Lisäys 3 | Kääntyvyysvaatimuksiin liittyvät kuvat |

Lisäys 1

Luettelo laitteista ja varusteista, joita ei tarvitse ottaa huomioon ulkomittoja määritettäessä

Lisäys 2

Tyyppihyväksynnässä ja tuotannon vaatimustenmukaisuuden arvioinnissa sallittavat poikkeamat

Lisäys 3

Kääntyvyysvaatimuksiin liittyvät kuvat

Liite II

Maastoautojen nousukyky

Liite III

Edellytykset ilmajousitusta vastaavalle jousitukselle

Liite IV

Nostettavien tai kuormitettavien akselien asentamista ajoneuvoon koskevat tekniset vaatimukset

Liite V

| A OSA | : | Ilmoituslomake |
| --- | --- | --- |
| B OSA | : | EY-tyyppihyväksyntätodistus |

A OSA

:

Ilmoituslomake

B OSA

:

EY-tyyppihyväksyntätodistus

Liite VI

Muutokset direktiivin 2007/46/EY liitteisiin I, III, IX ja XVI

Liite VII

Direktiivin 2007/46/EY liite XII

LIITE I

TEKNISET VAATIMUKSET

A   OSA

Luokkien M1 ja N1 ajoneuvot

1.   Suurimmat sallitut mitat

| 1.1 | Mitat eivät saa ylittää seuraavia arvoja:






  1.1.1 | Pituus: 12,00 m. |
| --- | --- | --- |

1.1

Mitat eivät saa ylittää seuraavia arvoja:

1.1.1

Pituus: 12,00 m.

| 1.1.2 | Leveys:








  a) | : | M1 | : | 2,55 m; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| b) | : | N1 | : | 2,55 m; |
| c) | : | N1 | : | 2,60 m, kun kyseessä on ajoneuvo, jossa on direktiivin 2007/46/EY liitteessä II olevan C osan lisäyksessä 2 tarkoitettu lämpöeristetty kori, jonka seinän paksuus on vähintään 45 mm. |

1.1.2

Leveys:

a)

:

M1

:

2,55 m;

b)

:

N1

:

2,55 m;

c)

:

N1

:

2,60 m, kun kyseessä on ajoneuvo, jossa on direktiivin 2007/46/EY liitteessä II olevan C osan lisäyksessä 2 tarkoitettu lämpöeristetty kori, jonka seinän paksuus on vähintään 45 mm.

| 1.1.3 | Korkeus: 4,00 m. |
| --- | --- |

1.1.3

Korkeus: 4,00 m.

| 1.2 | Pituuden, leveyden ja korkeuden mittausta varten ajoneuvon on oltava massaltaan ajokuntoinen, sen on sijaittava vaakasuoralla ja tasaisella alustalla ja sen renkaiden on oltava täytettyinä ajoneuvon valmistajan suosittelemaan paineeseen. |
| --- | --- |

1.2

Pituuden, leveyden ja korkeuden mittausta varten ajoneuvon on oltava massaltaan ajokuntoinen, sen on sijaittava vaakasuoralla ja tasaisella alustalla ja sen renkaiden on oltava täytettyinä ajoneuvon valmistajan suosittelemaan paineeseen.

| 1.3 | Pituutta, leveyttä ja korkeutta määritettäessä jätetään ottamatta huomioon vain ne laitteet ja varusteet, jotka luetellaan tämän liitteen lisäyksessä 1. |
| --- | --- |

1.3

Pituutta, leveyttä ja korkeutta määritettäessä jätetään ottamatta huomioon vain ne laitteet ja varusteet, jotka luetellaan tämän liitteen lisäyksessä 1.

2.   Massan jakaantuminen

2.1   Akseleiden suurimpien teknisesti sallittujen massojen summa ei saa olla pienempi kuin ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa.

2.2   Ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa ei saa olla pienempi kuin seuraavien massojen summa: ajokuntoisen ajoneuvon massa, matkustajien massa, lisävarusteiden massa ja kytkentälaitteen massa, jos se ei sisälly ajokuntoisen ajoneuvon massaan.

2.3   Kun ajoneuvo on kuormattu suurimpaan teknisesti sallittuun kokonaismassaansa, millekään akselille kohdistuva massa ei saa ylittää kyseisen akselin suurinta teknisesti sallittua akselimassaa.

2.4   Kun ajoneuvo on kuormattu suurimpaan teknisesti sallittuun kokonaismassaansa, etuakselille kohdistuvan massan on kaikissa olosuhteissa oltava vähintään 30 prosenttia ajoneuvon suurimmasta teknisesti sallitusta kokonaismassasta.

2.4.1   Kun ajoneuvo on kuormattu suurimpaan teknisesti sallittuun kokonaismassaan plus suurimpaan teknisesti sallittuun massaan kytkentäkohdassa, etuakselille kohdistuvan massan on kaikissa olosuhteissa oltava vähintään 20 prosenttia ajoneuvon suurimmasta teknisesti sallitusta kokonaismassasta.

2.5   Jos ajoneuvo on varustettu irrotettavilla istuimilla, mittojen tarkastus on suoritettava niin, että enimmäismäärä istuimia on asennettuna paikoilleen.

2.6   Edellä 2.2, 2.3 ja 2.4 kohdassa vahvistettujen vaatimusten täyttyminen on tarkastettava niin, että

| a) | istuimet on säädetty 2.6.1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

istuimet on säädetty 2.6.1 kohdan mukaisesti;

| b) | matkustajien massa, hyötymassa ja lisävarusteiden massa jakaantuu 2.6.2–2.6.4.2.3 kohdan vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

matkustajien massa, hyötymassa ja lisävarusteiden massa jakaantuu 2.6.2–2.6.4.2.3 kohdan vaatimusten mukaisesti.

2.6.1   Istuinten säädöt

2.6.1.1   Säädettävien istuinten on oltava takimmaisessa asennossaan.

2.6.1.2.   Jos istuimessa on muita säätömahdollisuuksia (korkeus, kulma, selkänoja jne.), asennon on oltava ajoneuvon valmistajan määrittelemä.

2.6.1.3.   Jousitettujen istuinten on oltava lukittuina valmistajan määrittelemään asentoon.

2.6.2   Matkustajien massan jakaantuminen

2.6.2.1   Kutakin matkustajaa edustaa 75 kilon massa.

2.6.2.2   Kunkin matkustajan massan on sijaittava istuimen vertailupisteessä (eli istuimen R-pisteessä).

2.6.2.3   Erikoiskäyttöön tarkoitetun ajoneuvon osalta 2.6.2.2 kohdan vaatimusta sovelletaan soveltuvin osin (esimerkiksi kun on kyseessä ambulanssi ja paareilla makaavan loukkaantuneen henkilön massa).

2.6.3   Lisävarusteiden massan jakaantuminen

2.6.3.1   Lisävarusteiden massan on jakaannuttava valmistajan eritelmien mukaisesti.

2.6.4   Hyötymassan jakaantuminen

2.6.4.1   Luokan M1 ajoneuvot

| 2.6.4.1.1 | Luokan M1 ajoneuvojen osalta hyötymassan on jakaannuttava valmistajan eritelmien mukaisesti teknisen tutkimuslaitoksen hyväksymällä tavalla. |
| --- | --- |

2.6.4.1.1

Luokan M1 ajoneuvojen osalta hyötymassan on jakaannuttava valmistajan eritelmien mukaisesti teknisen tutkimuslaitoksen hyväksymällä tavalla.

| 2.6.4.1.2 | Matkailuauton hyötymassan on oltava vähintään



  jossa






  n | on matkustajien enimmäismäärä kuljettaja mukaan luettuna ja |
| --- | --- | --- |
| L | on ajoneuvon kokonaispituus metreinä. |

2.6.4.1.2

Matkailuauton hyötymassan on oltava vähintään

Formula

jossa

n

on matkustajien enimmäismäärä kuljettaja mukaan luettuna ja

L

on ajoneuvon kokonaispituus metreinä.

2.6.4.2   Luokan N1 ajoneuvot

| 2.6.4.2.1 | Ajoneuvoissa, joissa on kori, hyötymassan on jakaannuttava tasaisesti kuorma-alustalla. |
| --- | --- |

2.6.4.2.1

Ajoneuvoissa, joissa on kori, hyötymassan on jakaannuttava tasaisesti kuorma-alustalla.

| 2.6.4.2.2 | Sellaisia ajoneuvoja varten, joissa ei ole koria (esim. alusta-ohjaamo), valmistajan on ilmoitettava hyötykuorman ja tavaroiden sijoittamiseen tarkoitettujen varusteiden (esim. korin, säiliöiden jne.) yhteisen painopisteen sijainnin sallitut äärikohdat (esimerkki: 0,50–1,30 m ensimmäisen taka-akselin etupuolella). |
| --- | --- |

2.6.4.2.2

Sellaisia ajoneuvoja varten, joissa ei ole koria (esim. alusta-ohjaamo), valmistajan on ilmoitettava hyötykuorman ja tavaroiden sijoittamiseen tarkoitettujen varusteiden (esim. korin, säiliöiden jne.) yhteisen painopisteen sijainnin sallitut äärikohdat (esimerkki: 0,50–1,30 m ensimmäisen taka-akselin etupuolella).

| 2.6.4.2.3 | Niitä ajoneuvoja varten, jotka on tarkoitus varustaa vetopöytäkytkimellä, valmistajan on ilmoitettava vetopöydän vähimmäis- ja enimmäisetäisyys akseliston painopisteestä. |
| --- | --- |

2.6.4.2.3

Niitä ajoneuvoja varten, jotka on tarkoitus varustaa vetopöytäkytkimellä, valmistajan on ilmoitettava vetopöydän vähimmäis- ja enimmäisetäisyys akseliston painopisteestä.

2.7   Lisävaatimukset ajoneuvoille, joilla voidaan vetää perävaunua

2.7.1   Edellä 2.2, 2.3 ja 2.4 kohdassa tarkoitettuja vaatimuksia sovelletaan niin, että otetaan huomioon kytkentälaitteen massa sekä suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa.

2.7.2   Taka-akselille tai -akseleille kohdistuva suurin teknisesti sallittu massa voidaan ylittää enintään 15 prosentilla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2.4 kohdan vaatimusten soveltamista.

2.7.2.1   Kun taka-akselille tai -akseleille kohdistuva suurin teknisesti sallittu massa ylitetään enintään 15 prosentilla, sovelletaan komission asetuksen (EU) N:o 458/2011 (1) liitteessä II olevan 5.2 kohdan vaatimuksia.

2.7.2.2   Jäsenvaltioissa, joissa tieliikennelaki sen sallii, valmistaja voi soveltuvassa asiakirjassa, kuten omistajan käsikirjassa tai huoltokirjassa, ilmoittaa, että ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa voidaan ylittää enintään 10 prosentilla tai 100 kilolla sen mukaan kumpi arvo on alhaisempi.

Tätä poikkeusta sovelletaan vain perävaunun vetämiseen 2.7.2.1 kohdassa määritellyissä olosuhteissa ja sillä edellytyksellä, että ajonopeus on rajoitettu enintään 100 kilometriin tunnissa.

3.   Hinattava massa ja massa kytkentäkohdassa

3.1   Suurimpaan teknisesti sallittuun hinattavaan massaan sovelletaan seuraavia vaatimuksia:

3.1.1   Perävaunu, jossa on käyttöjarrujärjestelmä

| 3.1.1.1 | Ajoneuvon suurin sallittu hinattava massa on pienin seuraavista arvoista:






  a) | suurin teknisesti sallittu hinattava massa, joka perustuu ajoneuvon rakenteeseen ja kytkentälaitteen lujuuteen; |
| --- | --- | --- |

3.1.1.1

Ajoneuvon suurin sallittu hinattava massa on pienin seuraavista arvoista:

a)

suurin teknisesti sallittu hinattava massa, joka perustuu ajoneuvon rakenteeseen ja kytkentälaitteen lujuuteen;

| b) | vetävän ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa; |
| --- | --- |

b)

vetävän ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa;

| c) | 1,5 kertaa vetävän ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa, kun kyseessä on direktiivin 2007/46/EY liitteessä II tarkoitettu maastoajoneuvo. |
| --- | --- |

c)

1,5 kertaa vetävän ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa, kun kyseessä on direktiivin 2007/46/EY liitteessä II tarkoitettu maastoajoneuvo.

| 3.1.1.2 | Suurin teknisesti sallittu hinattava massa saa kuitenkin olla enintään 3 500 kg. |
| --- | --- |

3.1.1.2

Suurin teknisesti sallittu hinattava massa saa kuitenkin olla enintään 3 500 kg.

3.1.2   Perävaunu, jossa ei ole käyttöjarrujärjestelmää

| 3.1.2.1 | Sallittu hinattava massa on pienin seuraavista arvoista:






  a) | suurin teknisesti sallittu hinattava massa, joka perustuu ajoneuvon rakenteeseen ja kytkentälaitteen lujuuteen; |
| --- | --- | --- |

3.1.2.1

Sallittu hinattava massa on pienin seuraavista arvoista:

a)

suurin teknisesti sallittu hinattava massa, joka perustuu ajoneuvon rakenteeseen ja kytkentälaitteen lujuuteen;

| b) | puolet ajokuntoisen vetävän ajoneuvon massasta. |
| --- | --- |

b)

puolet ajokuntoisen vetävän ajoneuvon massasta.

| 3.1.2.2 | Suurin teknisesti sallittu hinattava massa saa kuitenkin olla enintään 750 kg. |
| --- | --- |

3.1.2.2

Suurin teknisesti sallittu hinattava massa saa kuitenkin olla enintään 750 kg.

3.2   Suurimman teknisesti sallitun massan kytkentäkohdassa on oltava vähintään 4 prosenttia suurimmasta sallitusta hinattavasta massasta ja vähintään 25 kg.

3.3   Valmistajan on omistajan käsikirjassa määriteltävä suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa, kytkentälaitteen asennuspisteet vetävässä ajoneuvossa sekä kytkentäkohdan suurin sallittu takaylitys.

3.4   Suurinta teknisesti sallittua hinattavaa massaa ei määritetä matkustajien lukumäärän mukaan.

4.   Yhdistelmän massa

Yhdistelmän suurin teknisesti sallittu kokonaismassa (MC) ei saa olla suurempi kuin suurin teknisesti sallittu kokonaismassa (M) plus suurin teknisesti sallittu hinattava massa (TM).

Formula

5.   Mäestälähtökyky

| 5.1 | Vetävän ajoneuvon on kyettävä saamaan ajoneuvoyhdistelmä liikkeelle viisi kertaa viiden minuutin aikana ylämäkeen, jonka kaltevuus on vähintään 12 prosenttia. |
| --- | --- |

5.1

Vetävän ajoneuvon on kyettävä saamaan ajoneuvoyhdistelmä liikkeelle viisi kertaa viiden minuutin aikana ylämäkeen, jonka kaltevuus on vähintään 12 prosenttia.

| 5.2 | Edellä 5.1 kohdassa tarkoitetun testin suorittamista varten vetävä ajoneuvo ja perävaunu on kuormattava niin, että niiden yhteenlaskettu massa on yhdistelmän suurin teknisesti sallittu kokonaismassa. |
| --- | --- |

5.2

Edellä 5.1 kohdassa tarkoitetun testin suorittamista varten vetävä ajoneuvo ja perävaunu on kuormattava niin, että niiden yhteenlaskettu massa on yhdistelmän suurin teknisesti sallittu kokonaismassa.

B   OSA

Luokan M2 ja M3 ajoneuvot:

1.   Suurimmat sallitut mitat

| 1.1 | Mitat eivät saa ylittää seuraavia arvoja:






  1.1.1 | Pituus






  a) | ajoneuvo, jossa on kaksi akselia ja yksi osa: 13,50 m |
| --- | --- | --- | --- |

1.1

Mitat eivät saa ylittää seuraavia arvoja:

1.1.1

Pituus

a)

ajoneuvo, jossa on kaksi akselia ja yksi osa: 13,50 m

| b) | ajoneuvo, jossa on kolme tai useampia akseleita ja yksi osa: 15,00 m |
| --- | --- |

b)

ajoneuvo, jossa on kolme tai useampia akseleita ja yksi osa: 15,00 m

| c) | nivelajoneuvo: 18,75 m |
| --- | --- |

c)

nivelajoneuvo: 18,75 m

| 1.1.2 | Leveys: 2,55 m |
| --- | --- |

1.1.2

Leveys: 2,55 m

| 1.1.3 | Korkeus: 4,00 m |
| --- | --- |

1.1.3

Korkeus: 4,00 m

| 1.2 | Pituuden, leveyden ja korkeuden mittausta varten ajoneuvon on oltava massaltaan ajokuntoinen, sen on sijaittava vaakasuoralla ja tasaisella alustalla ja sen renkaiden on oltava täytettyinä ajoneuvon valmistajan suosittelemaan paineeseen. |
| --- | --- |

1.2

Pituuden, leveyden ja korkeuden mittausta varten ajoneuvon on oltava massaltaan ajokuntoinen, sen on sijaittava vaakasuoralla ja tasaisella alustalla ja sen renkaiden on oltava täytettyinä ajoneuvon valmistajan suosittelemaan paineeseen.

| 1.3 | Pituutta, leveyttä ja korkeutta määritettäessä jätetään ottamatta huomioon vain ne laitteet ja varusteet, jotka luetellaan tämän liitteen lisäyksessä 1. |
| --- | --- |

1.3

Pituutta, leveyttä ja korkeutta määritettäessä jätetään ottamatta huomioon vain ne laitteet ja varusteet, jotka luetellaan tämän liitteen lisäyksessä 1.

2.   Korilla varustettujen ajoneuvojen massan jakaantuminen

2.1   Laskentamenetelmä

Merkinnät

| M | suurin teknisesti sallittu kokonaismassa; |
| --- | --- |
| TM | suurin teknisesti sallittu hinattava massa; |
| MC | yhdistelmän suurin teknisesti sallittu kokonaismassa; |
| mi | yksittäisen akselin i suurin teknisesti sallittu akselimassa, jossa i vaihtelee yhdestä ajoneuvon akselien kokonaislukumäärään; |
| mc | suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa; |
| μj | akseliryhmän j suurin teknisesti sallittu massa, jossa j vaihtelee yhdestä ajoneuvon akselien kokonaislukumäärään; |

M

suurin teknisesti sallittu kokonaismassa;

TM

suurin teknisesti sallittu hinattava massa;

MC

yhdistelmän suurin teknisesti sallittu kokonaismassa;

mi

yksittäisen akselin i suurin teknisesti sallittu akselimassa, jossa i vaihtelee yhdestä ajoneuvon akselien kokonaislukumäärään;

mc

suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa;

μj

akseliryhmän j suurin teknisesti sallittu massa, jossa j vaihtelee yhdestä ajoneuvon akselien kokonaislukumäärään;

2.1.1   On tehtävä soveltuvat laskelmat sen varmistamiseksi, että jokainen tyyppiä edustava tekninen konfiguraatio täyttää jäljempänä esitetyt vaatimukset.

2.1.2   Ajoneuvoille, joissa on kuormitettavia akseleita, seuraavat laskelmat on tehtävä akselien jousituksen ollessa kuormitettuna normaalia käyttötilannetta vastaavasti.

2.2   Yleiset vaatimukset

2.2.1   Yksittäisten akselien suurimpien teknisesti sallittujen akselimassojen ja akseliryhmien suurimpien sallittujen massojen summa ei saa olla pienempi kuin ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa.

Formula

2.2.2   Seuraavien massojen summa ei saa olla suurempi kuin ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa: ajokuntoisen ajoneuvon massa, lisävarusteiden massa, matkustajien massa, 2.2.3 kohdassa tarkoitetut massat WP ja B, kytkentälaitteen massa, jos se ei sisälly ajokuntoisen ajoneuvon massaan sekä suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa.

2.2.3   Kuorman jakaantuminen

2.2.3.1   Merkinnät

| P | istumapaikkojen määrä, pois luettuna kuljettajan ja miehistön jäsenten paikat; |
| --- | --- |
| Q | yhden matkustajan massa, kg; |
| Qc | yhden miehistön jäsenen massa, kg; |
| S1 | seisoville matkustajille varattu ala, m2; |
| SP | valmistajan ilmoittama seisovien matkustajien määrä; |
| Ssp | yhdelle seisovalle matkustajalle osoitettu ala, m2; |
| WP | pyörätuolipaikkojen määrä kerrottuna 250 kg:lla, joka edustaa pyörätuolin ja sen käyttäjän massaa; |
| V | matkatavaratilojen kokonaistilavuus mukaan luettuina tavaratilat, telineet ja suksiboksit, m3; |
| B | valmistajan ilmoittama suurin sallittu matkatavaroiden massa, mukaan luettuna suurin sallittu mahdollisessa suksiboksissa kuljetettava massa (B’). |

P

istumapaikkojen määrä, pois luettuna kuljettajan ja miehistön jäsenten paikat;

Q

yhden matkustajan massa, kg;

Qc

yhden miehistön jäsenen massa, kg;

S1

seisoville matkustajille varattu ala, m2;

SP

valmistajan ilmoittama seisovien matkustajien määrä;

Ssp

yhdelle seisovalle matkustajalle osoitettu ala, m2;

WP

pyörätuolipaikkojen määrä kerrottuna 250 kg:lla, joka edustaa pyörätuolin ja sen käyttäjän massaa;

V

matkatavaratilojen kokonaistilavuus mukaan luettuina tavaratilat, telineet ja suksiboksit, m3;

B

valmistajan ilmoittama suurin sallittu matkatavaroiden massa, mukaan luettuna suurin sallittu mahdollisessa suksiboksissa kuljetettava massa (B’).

2.2.3.2   Istuvien matkustajien massojen Q ja Qc on sijaittava istuinten vertailupisteissä (eli istuinten R-pisteissä);

2.2.3.3   Seisovien matkustajien määrällä SP kerrotun massan Q on jakaannuttava tasaisesti seisoville matkustajille varatulla alueella S1.

2.2.3.4   Massan WP on mahdollisuuksien mukaan jakaannuttava tasaisesti kullekin pyörätuolipaikalle.

2.2.3.5   Massan B (kg) on jakaannuttava tasaisesti matkatavaratiloihin.

2.2.3.6   Massan B’ on sijaittava suksiboksin painopisteessä.

2.2.3.7   Suurimman teknisesti sallitun massan kytkentäkohdassa on sijaittava kytkentäkohdassa, jonka takaylityksen valmistaja ilmoittaa.

2.2.3.8   Arvot Q ja Ssp

| Ajoneuvon alaluokka | Q (kg) | Ssp (m2) |
| --- | --- | --- |
| Alaluokat I ja A | 68 | 0,125 m2 |
| Alaluokka II | 71 | 0,15 m2 |
| Alaluokat III ja B | 71 | Ei sovelleta |

Ajoneuvon alaluokka

Q (kg)

Ssp (m2)

Alaluokat I ja A

68

0,125 m2

Alaluokka II

71

0,15 m2

Alaluokat III ja B

71

Ei sovelleta

Kunkin miehistön jäsenen massa on 75 kg.

2.2.3.9   Seisovien matkustajien määrä ei saa ylittää arvoa S1/Ssp, jossa Ssp on yhdelle seisovalle matkustajalle 2.2.3.8 kohdan taulukossa vahvistettu ala.

2.2.3.10   Matkatavaran suurimman sallitun massan on oltava vähintään: Formula

2.2.4   Laskelmat

2.2.4.1   Edellä 2.2.2 kohdassa esitettyjen vaatimusten täyttyminen on todennettava sisätilojen kaikkien järjestelyvaihtoehtojen osalta.

2.2.4.2   Edellä 2.2.3 kohdassa määritellyissä olosuhteissa kullekin yksittäiselle akselille ja akseliryhmälle kohdistuva massa ei saa olla suurempi kuin kyseisen akselin tai akseliryhmän suurin teknisesti sallittu akselimassa tai akseliryhmän massa.

2.2.4.3   Jos ajoneuvon istumapaikkojen määrä on vaihdeltavissa, siinä on tila seisovia matkustaja varten (S1) ja se on varustettu pyörätuolien kuljettamista varten, kohtien 2.2.2 ja 2.2.4.2 vaatimusten täyttyminen on todennettava soveltuvin osin kaikissa seuraavissa tilanteissa:

| a) | matkustajien käytössä ovat kaikki mahdolliset istumapaikat, jäljelle jäävä seisomapaikoille varattu alue (valmistajan ilmoittamaan seisomapaikkojen enimmäismäärään asti, mikäli se saavutetaan) ja, jos tilaa on, jäljelle jäävät pyörätuolipaikat; |
| --- | --- |

a)

matkustajien käytössä ovat kaikki mahdolliset istumapaikat, jäljelle jäävä seisomapaikoille varattu alue (valmistajan ilmoittamaan seisomapaikkojen enimmäismäärään asti, mikäli se saavutetaan) ja, jos tilaa on, jäljelle jäävät pyörätuolipaikat;

| b) | matkustajien käytössä ovat kaikki mahdolliset seisomapaikat (valmistajan ilmoittamaan seisomapaikkojen enimmäismäärään asti), jäljelle jäävät istumapaikat ja, jos tilaa on, jäljelle jäävät pyörätuolipaikat; |
| --- | --- |

b)

matkustajien käytössä ovat kaikki mahdolliset seisomapaikat (valmistajan ilmoittamaan seisomapaikkojen enimmäismäärään asti), jäljelle jäävät istumapaikat ja, jos tilaa on, jäljelle jäävät pyörätuolipaikat;

| c) | matkustajien käytössä ovat kaikki mahdolliset pyörätuolipaikat, jäljelle jäävä seisomapaikoille varattu alue (valmistajan ilmoittamaan seisomapaikkojen enimmäismäärään asti, mikäli se saavutetaan) ja, jos tilaa on, jäljelle jäävät istumapaikat. |
| --- | --- |

c)

matkustajien käytössä ovat kaikki mahdolliset pyörätuolipaikat, jäljelle jäävä seisomapaikoille varattu alue (valmistajan ilmoittamaan seisomapaikkojen enimmäismäärään asti, mikäli se saavutetaan) ja, jos tilaa on, jäljelle jäävät istumapaikat.

2.2.5   Kun ajoneuvo on kuormattuna 2.2.2 kohdassa määritellyllä tavalla, ohjaaville etuakseleille kohdistuvaa kuormaa vastaavan massan on oltava vähintään 20 prosenttia suurimmasta teknisesti sallitusta kokonaismassasta M.

2.2.6.   Kun ajoneuvo on tarkoitus tyyppihyväksyä useampaan kuin yhteen alaluokkaan, 2 kohdan vaatimuksia sovelletaan kuhunkin alaluokkaan.

3.   Vetokyky

| 3.1 | Yhdistelmän suurin teknisesti sallittu kokonaismassa ei saa olla suurempi kuin ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa plus suurin teknisesti sallittu hinattava massa. |
| --- | --- |

3.1

Yhdistelmän suurin teknisesti sallittu kokonaismassa ei saa olla suurempi kuin ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa plus suurin teknisesti sallittu hinattava massa.

Formula

| 3.2 | Suurin teknisesti sallittu hinattava massa saa olla enintään 3 500 kg. |
| --- | --- |

3.2

Suurin teknisesti sallittu hinattava massa saa olla enintään 3 500 kg.

4.   Suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa

| 4.1 | Suurimman teknisesti sallitun massan kytkentäkohdassa on oltava vähintään 4 prosenttia suurimmasta teknisesti sallitusta hinattavasta massasta tai 25 kg sen mukaan, kumpi on suurempi. |
| --- | --- |

4.1

Suurimman teknisesti sallitun massan kytkentäkohdassa on oltava vähintään 4 prosenttia suurimmasta teknisesti sallitusta hinattavasta massasta tai 25 kg sen mukaan, kumpi on suurempi.

| 4.2 | Valmistajan on omistajan käsikirjassa vahvistettava edellytykset kytkentälaitteen kiinnittämiselle moottoriajoneuvoon. |
| --- | --- |

4.2

Valmistajan on omistajan käsikirjassa vahvistettava edellytykset kytkentälaitteen kiinnittämiselle moottoriajoneuvoon.

| 4.2.1 | Tarvittaessa 4.2 kohdassa tarkoitettuihin edellytyksiin on sisällytettävä vetävän ajoneuvon suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa, kytkentälaitteen suurin sallittu massa, kytkentälaiteen kiinnityskohdat sekä kytkentälaitteen suurin sallittu takaylitys. |
| --- | --- |

4.2.1

Tarvittaessa 4.2 kohdassa tarkoitettuihin edellytyksiin on sisällytettävä vetävän ajoneuvon suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa, kytkentälaitteen suurin sallittu massa, kytkentälaiteen kiinnityskohdat sekä kytkentälaitteen suurin sallittu takaylitys.

5.   Mäestälähtökyky

| 5.1 | Perävaunua vetämään suunnitellun ajoneuvon, on kyettävä lähtemään liikkeelle ylämäkeen, jonka kaltevuus on vähintään 12 prosenttia, viisi kertaa viiden minuutin aikana. |
| --- | --- |

5.1

Perävaunua vetämään suunnitellun ajoneuvon, on kyettävä lähtemään liikkeelle ylämäkeen, jonka kaltevuus on vähintään 12 prosenttia, viisi kertaa viiden minuutin aikana.

| 5.2 | Edellä 5.1 kohdassa tarkoitetun testin suorittamista varten vetävä ajoneuvo ja perävaunu on kuormattava niin, että niiden yhteenlaskettu massa on yhdistelmän suurin teknisesti sallittu kokonaismassa. |
| --- | --- |

5.2

Edellä 5.1 kohdassa tarkoitetun testin suorittamista varten vetävä ajoneuvo ja perävaunu on kuormattava niin, että niiden yhteenlaskettu massa on yhdistelmän suurin teknisesti sallittu kokonaismassa.

6.   Moottorin teho

| 6.1 | Moottorin antotehon on oltava vähintään 5 kW jokaista yhdistelmän tai, jos kyseessä on ajoneuvo, jota ei ole tarkoitettu vetämään perävaunua, perävaunuun kytkemättömän ajoneuvon suurimman teknisesti sallitun kokonaismassan tonnia kohden. |
| --- | --- |

6.1

Moottorin antotehon on oltava vähintään 5 kW jokaista yhdistelmän tai, jos kyseessä on ajoneuvo, jota ei ole tarkoitettu vetämään perävaunua, perävaunuun kytkemättömän ajoneuvon suurimman teknisesti sallitun kokonaismassan tonnia kohden.

| 6.2 | Moottorin teho on mitattava neuvoston direktiivin 80/1269/ETY (2) tai E-säännön nro 85 (3) mukaisesti. |
| --- | --- |

6.2

Moottorin teho on mitattava neuvoston direktiivin 80/1269/ETY (2) tai E-säännön nro 85 (3) mukaisesti.

7.   Kääntyvyys

| 7.1 | Ajoneuvon on kyettävä kääntymään kumpaankin suuntaan tämän liitteen lisäyksen 3 kuvassa 1 esitetyn 360 asteen liikeradan koko alueella niin, että mikään ajoneuvon uloimmista pisteistä ei joudu ympyrän ulomman kehän ulkopuolelle eikä sisemmän kehän sisäpuolelle. |
| --- | --- |

7.1

Ajoneuvon on kyettävä kääntymään kumpaankin suuntaan tämän liitteen lisäyksen 3 kuvassa 1 esitetyn 360 asteen liikeradan koko alueella niin, että mikään ajoneuvon uloimmista pisteistä ei joudu ympyrän ulomman kehän ulkopuolelle eikä sisemmän kehän sisäpuolelle.

| 7.1.1 | Testi on tehtävä sekä ajoneuvon ollessa kuormaamattomana (eli massaltaan ajokuntoisena) että sen ollessa kuormattuna suurimpaan teknisesti sallittuun kokonaismassaansa. |
| --- | --- |

7.1.1

Testi on tehtävä sekä ajoneuvon ollessa kuormaamattomana (eli massaltaan ajokuntoisena) että sen ollessa kuormattuna suurimpaan teknisesti sallittuun kokonaismassaansa.

| 7.1.2 | Edellä olevaa 7.1 kohtaa sovellettaessa ei oteta huomioon tämän liitteen lisäyksessä 1 tarkoitettuja ajoneuvon leveyden ylittäviä osia. |
| --- | --- |

7.1.2

Edellä olevaa 7.1 kohtaa sovellettaessa ei oteta huomioon tämän liitteen lisäyksessä 1 tarkoitettuja ajoneuvon leveyden ylittäviä osia.

| 7.2 | Kuormitettavalla akselilla varustetun ajoneuvon osalta 7.1 kohdan vaatimusta sovelletaan myös silloin, kun kuormitettava akseli on käytössä. |
| --- | --- |

7.2

Kuormitettavalla akselilla varustetun ajoneuvon osalta 7.1 kohdan vaatimusta sovelletaan myös silloin, kun kuormitettava akseli on käytössä.

| 7.3 | Edellä olevan 7.1 kohdan vaatimusten täyttyminen todennetaan seuraavasti:






  7.3.1 | Ajoneuvo kääntyy sellaisen kehämäisen alueen sisällä, jota rajaavat kaksi samankeskeistä ympyrää, joiden säteet ovat 5,30 m ja 12,50 m. |
| --- | --- | --- |

7.3

Edellä olevan 7.1 kohdan vaatimusten täyttyminen todennetaan seuraavasti:

7.3.1

Ajoneuvo kääntyy sellaisen kehämäisen alueen sisällä, jota rajaavat kaksi samankeskeistä ympyrää, joiden säteet ovat 5,30 m ja 12,50 m.

| 7.3.2 | Moottoriajoneuvon etuosan ulointa kohtaa kuljetetaan ulomman ympyrän kehää pitkin (ks. tämän liitteen lisäyksessä 3 oleva kuva 1). |
| --- | --- |

7.3.2

Moottoriajoneuvon etuosan ulointa kohtaa kuljetetaan ulomman ympyrän kehää pitkin (ks. tämän liitteen lisäyksessä 3 oleva kuva 1).

8.   Pyyhkäisyetäisyys ajoneuvon takana

8.1   Ajoneuvo, jossa on yksi osa

8.1.1   Ajoneuvo on testattava 8.1.2 kohdassa kuvaillun menetelmän mukaisesti.

8.1.2   Testausmenetelmä

Ajoneuvon ollessa paikallaan määritetään ympyrästä ulospäin olevalle ajoneuvon kyljelle pystysuora tangenttitaso piirtämällä maahan viiva.

Ajoneuvo käännetään suoralta tulolinjalta kuvassa 1 esitetylle kehämäiselle alueelle siten, että sen etupyörät on käännetty niin, että ajoneuvon uloin piste seuraa ulomman ympyrän kehää (ks. tämän liitteen lisäyksessä 3 oleva kuva 2a).

8.1.3   Ajoneuvon on oltava massaltaan ajokuntoinen.

8.1.4   Pyyhkäisyetäisyys ajoneuvon takana saa olla enintään 0,60 m.

8.2   Kaksi- tai useampiosaiset ajoneuvot

8.2.1   Kaksi- tai useampiosaisiin ajoneuvoihin sovelletaan 8.1 kohdan vaatimuksia soveltuvin osin.

Tällöin jäykät osat linjataan tason mukaisesti tämän liitteen lisäyksessä 3 olevassa kuvassa 2b esitetyllä tavalla.

C   OSA

Luokkien N2 ja N3 ajoneuvot:

1.   Suurimmat sallitut mitat

| 1.1 | Mitat eivät saa ylittää seuraavia arvoja:






  1.1.1 | Pituus: 12,00 m. |
| --- | --- | --- |

1.1

Mitat eivät saa ylittää seuraavia arvoja:

1.1.1

Pituus: 12,00 m.

| 1.1.2 | Leveys:






  a) | 2,55 m, kaikki ajoneuvot; |
| --- | --- | --- |

1.1.2

Leveys:

a)

2,55 m, kaikki ajoneuvot;

| b) | 2,60 m, kun kyseessä on ajoneuvo, jossa on direktiivin 2007/46/EY liitteen II lisäyksessä 2 tarkoitettu lämpöeristetty kori, jonka seinän paksuus on vähintään 45 mm. |
| --- | --- |

b)

2,60 m, kun kyseessä on ajoneuvo, jossa on direktiivin 2007/46/EY liitteen II lisäyksessä 2 tarkoitettu lämpöeristetty kori, jonka seinän paksuus on vähintään 45 mm.

| 1.1.3 | Korkeus: 4,00 m. |
| --- | --- |

1.1.3

Korkeus: 4,00 m.

| 1.2 | Pituuden, leveyden ja korkeuden mittausta varten ajoneuvon on oltava massaltaan ajokuntoinen, sen on sijaittava vaakasuoralla ja tasaisella alustalla ja sen renkaiden on oltava täytettyinä ajoneuvon valmistajan suosittelemaan paineeseen. |
| --- | --- |

1.2

Pituuden, leveyden ja korkeuden mittausta varten ajoneuvon on oltava massaltaan ajokuntoinen, sen on sijaittava vaakasuoralla ja tasaisella alustalla ja sen renkaiden on oltava täytettyinä ajoneuvon valmistajan suosittelemaan paineeseen.

| 1.3 | Pituutta, leveyttä ja korkeutta määritettäessä jätetään ottamatta huomioon vain ne laitteet ja varusteet, jotka luetellaan tämän liitteen lisäyksessä 1. |
| --- | --- |

1.3

Pituutta, leveyttä ja korkeutta määritettäessä jätetään ottamatta huomioon vain ne laitteet ja varusteet, jotka luetellaan tämän liitteen lisäyksessä 1.

2.   Korilla varustettujen ajoneuvojen massan jakaantuminen

2.1   Laskentamenetelmä

Merkinnät

| M | suurin teknisesti sallittu kokonaismassa; |
| --- | --- |
| TM | suurin teknisesti sallittu hinattava massa; |
| MC | yhdistelmän suurin teknisesti sallittu kokonaismassa; |
| mi | yksittäisen akselin i suurin teknisesti sallittu akselimassa, jossa i vaihtelee yhdestä ajoneuvon akselien kokonaislukumäärään; |
| mc | suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa; |
| μj | akseliryhmän j suurin teknisesti sallittu massa, jossa j vaihtelee yhdestä ajoneuvon akselien kokonaislukumäärään; |

M

suurin teknisesti sallittu kokonaismassa;

TM

suurin teknisesti sallittu hinattava massa;

MC

yhdistelmän suurin teknisesti sallittu kokonaismassa;

mi

yksittäisen akselin i suurin teknisesti sallittu akselimassa, jossa i vaihtelee yhdestä ajoneuvon akselien kokonaislukumäärään;

mc

suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa;

μj

akseliryhmän j suurin teknisesti sallittu massa, jossa j vaihtelee yhdestä ajoneuvon akselien kokonaislukumäärään;

| 2.1.1 | On tehtävä soveltuvat laskelmat sen varmistamiseksi, että jokainen tyyppiä edustava tekninen konfiguraatio täyttää 2.2 ja 2.3 kohdassa esitetyt vaatimukset. |
| --- | --- |

2.1.1

On tehtävä soveltuvat laskelmat sen varmistamiseksi, että jokainen tyyppiä edustava tekninen konfiguraatio täyttää 2.2 ja 2.3 kohdassa esitetyt vaatimukset.

| 2.1.2 | Ajoneuvoille, joissa on kuormitettavia akseleita, 2.2 ja 2.3 kohdassa vaadittavat laskelmat on tehtävä kuormitettavien akselien jousituksen ollessa kuormitettuna normaalia ajokuntoa vastaavasti. |
| --- | --- |

2.1.2

Ajoneuvoille, joissa on kuormitettavia akseleita, 2.2 ja 2.3 kohdassa vaadittavat laskelmat on tehtävä kuormitettavien akselien jousituksen ollessa kuormitettuna normaalia ajokuntoa vastaavasti.

| 2.1.3 | Ajoneuvoille, joissa on nostettavia akseleita, 2.2 ja 2.3 kohdassa vaadittavat laskelmat on tehtävä akselien ollessa ala-asennossa. |
| --- | --- |

2.1.3

Ajoneuvoille, joissa on nostettavia akseleita, 2.2 ja 2.3 kohdassa vaadittavat laskelmat on tehtävä akselien ollessa ala-asennossa.

2.2   Yleiset vaatimukset

| 2.2.1 | Yksittäisten akselien suurimpien teknisesti sallittujen akselimassojen ja akseliryhmien suurimpien sallittujen massojen summa ei saa olla pienempi kuin ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa. |
| --- | --- |

2.2.1

Yksittäisten akselien suurimpien teknisesti sallittujen akselimassojen ja akseliryhmien suurimpien sallittujen massojen summa ei saa olla pienempi kuin ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa.

Formula

| 2.2.2 | Minkään akseliryhmän j akselien suurimpien teknisesti sallittujen akselimassojen summa ei saa olla pienempi kuin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu massa.
  Tämän lisäksi mikään massoista mi ei saa olla pienempi kuin se kyseisen akseliryhmän massanjakaumaan perustuva osa massasta μi, joka kohdistuu akseliin i. |
| --- | --- |

2.2.2

Minkään akseliryhmän j akselien suurimpien teknisesti sallittujen akselimassojen summa ei saa olla pienempi kuin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu massa.

Tämän lisäksi mikään massoista mi ei saa olla pienempi kuin se kyseisen akseliryhmän massanjakaumaan perustuva osa massasta μi, joka kohdistuu akseliin i.

2.3   Erityisvaatimukset

| 2.3.1 | Seuraavien massojen summa ei saa olla suurempi kuin ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa: ajokuntoisen ajoneuvon massa, lisävarusteiden massa, matkustajien massa, kytkentälaitteen massa, jos se ei sisälly ajokuntoisen ajoneuvon massaan, sekä suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa. |
| --- | --- |

2.3.1

Seuraavien massojen summa ei saa olla suurempi kuin ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa: ajokuntoisen ajoneuvon massa, lisävarusteiden massa, matkustajien massa, kytkentälaitteen massa, jos se ei sisälly ajokuntoisen ajoneuvon massaan, sekä suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa.

| 2.3.2 | Kun ajoneuvo on kuormattuna suurimpaan teknisesti sallittuun kokonaismassaansa, akselille i kohdistuva massa ei saa olla suurempi kuin kyseiselle akselille kohdistuva massa mi, ja akseliryhmälle j kohdistuva massa ei saa olla suurempi kuin massa μj. |
| --- | --- |

2.3.2

Kun ajoneuvo on kuormattuna suurimpaan teknisesti sallittuun kokonaismassaansa, akselille i kohdistuva massa ei saa olla suurempi kuin kyseiselle akselille kohdistuva massa mi, ja akseliryhmälle j kohdistuva massa ei saa olla suurempi kuin massa μj.

| 2.3.3 | Edellä 2.3.2 kohdassa esitettyjen vaatimusten on täytyttävä seuraavissa kuormaustilanteissa:






  2.3.3.1 | Tasainen hyötymassan jakaantuminen:
  Ajoneuvon massan on oltava seuraava: ajokuntoisen ajoneuvon massa plus lisävarusteiden massa plus matkustajien massa sijoittuneena istuinten vertailupisteisiin plus kytkentälaitteen massa (jos se ei sisälly ajokuntoisen ajoneuvon massaan) plus suurin sallittu massa kytkentäkohdassa plus hyötymassa jakaantuneena tasaisesti kuormatilaan. |
| --- | --- | --- |

2.3.3

Edellä 2.3.2 kohdassa esitettyjen vaatimusten on täytyttävä seuraavissa kuormaustilanteissa:

2.3.3.1

Tasainen hyötymassan jakaantuminen:

Ajoneuvon massan on oltava seuraava: ajokuntoisen ajoneuvon massa plus lisävarusteiden massa plus matkustajien massa sijoittuneena istuinten vertailupisteisiin plus kytkentälaitteen massa (jos se ei sisälly ajokuntoisen ajoneuvon massaan) plus suurin sallittu massa kytkentäkohdassa plus hyötymassa jakaantuneena tasaisesti kuormatilaan.

| 2.3.3.2 | Epätasainen hyötymassan jakaantuminen:
  Ajoneuvon massan on oltava seuraava: ajokuntoisen ajoneuvon massa plus lisävarusteiden massa plus matkustajien massa sijoittuneena istuinten vertailupisteisiin plus kytkentälaitteen massa (jos se ei sisälly ajokuntoisen ajoneuvon massaan) plus suurin sallittu massa kytkentäkohdassa plus hyötymassa jakaantuneena valmistajan eritelmien mukaisesti.
  Tätä varten valmistajan on ilmoitettava hyötykuorman ja/tai korin ja/tai varusteiden tai sisustusosien painopisteen ääriasennot (esimerkiksi seuraavasti: 0,50–1,30 m ensimmäisen taka-akselin etupuolella). |
| --- | --- |

2.3.3.2

Epätasainen hyötymassan jakaantuminen:

Ajoneuvon massan on oltava seuraava: ajokuntoisen ajoneuvon massa plus lisävarusteiden massa plus matkustajien massa sijoittuneena istuinten vertailupisteisiin plus kytkentälaitteen massa (jos se ei sisälly ajokuntoisen ajoneuvon massaan) plus suurin sallittu massa kytkentäkohdassa plus hyötymassa jakaantuneena valmistajan eritelmien mukaisesti.

Tätä varten valmistajan on ilmoitettava hyötykuorman ja/tai korin ja/tai varusteiden tai sisustusosien painopisteen ääriasennot (esimerkiksi seuraavasti: 0,50–1,30 m ensimmäisen taka-akselin etupuolella).

| 2.3.3.3 | Tasaisen ja epätasaisen jakaantumisen yhdistelmä:
  Kohtien 2.3.3.1 ja 2.3.3.2 vaatimusten on täytyttävä samanaikaisesti.
  Esimerkki: Kippilavakuorma-auto (jakaantunut kuorma) varustettuna erillisellä nosturilla (paikallinen kuorma). |
| --- | --- |

2.3.3.3

Tasaisen ja epätasaisen jakaantumisen yhdistelmä:

Kohtien 2.3.3.1 ja 2.3.3.2 vaatimusten on täytyttävä samanaikaisesti.

Esimerkki: Kippilavakuorma-auto (jakaantunut kuorma) varustettuna erillisellä nosturilla (paikallinen kuorma).

| 2.3.3.4 | Vetopöydän kautta siirtyvä massa (puoliperävaunun vetoyksikkö):
  Ajoneuvon massan on oltava seuraava: ajokuntoisen ajoneuvon massa plus lisävarusteiden massa plus matkustajien massa sijoittuneena istuinten vertailupisteisiin plus kytkentälaitteen massa (jos se ei sisälly ajokuntoisen ajoneuvon massaan) plus suurin sallittu massa vetopöydän kytkentäkohdassa valmistajan eritelmien mukaisesti (vetopöydän vähimmäis- ja enimmäisetäisyys akseliston painopisteestä). |
| --- | --- |

2.3.3.4

Vetopöydän kautta siirtyvä massa (puoliperävaunun vetoyksikkö):

Ajoneuvon massan on oltava seuraava: ajokuntoisen ajoneuvon massa plus lisävarusteiden massa plus matkustajien massa sijoittuneena istuinten vertailupisteisiin plus kytkentälaitteen massa (jos se ei sisälly ajokuntoisen ajoneuvon massaan) plus suurin sallittu massa vetopöydän kytkentäkohdassa valmistajan eritelmien mukaisesti (vetopöydän vähimmäis- ja enimmäisetäisyys akseliston painopisteestä).

| 2.3.3.5 | Edellä olevan 2.3.3.1 kohdan vaatimusten on täytyttävä aina, kun ajoneuvossa on tasainen kuormatila. |
| --- | --- |

2.3.3.5

Edellä olevan 2.3.3.1 kohdan vaatimusten on täytyttävä aina, kun ajoneuvossa on tasainen kuormatila.

| 2.3.4 | Kun ajoneuvon massa on sen suurin teknisesti sallittu kokonaismassa plus kytkinlaitteen massa, jos se ei sisälly massaan ajokunnossa, plus suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa siten, että saavutetaan suurin sallittu taka-akseliryhmän massa (μ) tai suurin sallittu taka-akselin akselimassa (m), etumaisten ohjaavien akselien massan on oltava vähintään 20 prosenttia ajoneuvon suurimmasta teknisesti sallitusta kokonaismassasta. |
| --- | --- |

2.3.4

Kun ajoneuvon massa on sen suurin teknisesti sallittu kokonaismassa plus kytkinlaitteen massa, jos se ei sisälly massaan ajokunnossa, plus suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa siten, että saavutetaan suurin sallittu taka-akseliryhmän massa (μ) tai suurin sallittu taka-akselin akselimassa (m), etumaisten ohjaavien akselien massan on oltava vähintään 20 prosenttia ajoneuvon suurimmasta teknisesti sallitusta kokonaismassasta.

| 2.3.5 | Kun on kyse erikoiskäyttöön tarkoitetuista luokkien N2 ja N3 ajoneuvoista, teknisen tutkimuslaitoksen on tarkastettava 2 kohdan vaatimusten täyttyminen valmistajan kanssa sovittavalla tavalla niin, että otetaan huomioon ajoneuvon erikoisrakenne (esimerkiksi ajoneuvonosturit). |
| --- | --- |

2.3.5

Kun on kyse erikoiskäyttöön tarkoitetuista luokkien N2 ja N3 ajoneuvoista, teknisen tutkimuslaitoksen on tarkastettava 2 kohdan vaatimusten täyttyminen valmistajan kanssa sovittavalla tavalla niin, että otetaan huomioon ajoneuvon erikoisrakenne (esimerkiksi ajoneuvonosturit).

3.   Vetokyky

| 3.1 | Yhdistelmän suurin teknisesti sallittu kokonaismassa ei saa olla suurempi kuin ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa plus suurin teknisesti sallittu hinattava massa. |
| --- | --- |

3.1

Yhdistelmän suurin teknisesti sallittu kokonaismassa ei saa olla suurempi kuin ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa plus suurin teknisesti sallittu hinattava massa.

Formula

4.   Mäestälähtökyky ja nousukyky

| 4.1 | Perävaunua vetämään suunnitellun moottoriajoneuvon, joka on kuormitettu suurimpaan teknisesti sallittuun yhdistelmän kokonaismassaan, on kyettävä lähtemään liikkeelle ylämäkeen, jonka kaltevuus on vähintään 12 prosenttia, viisi kertaa viiden minuutin aikana. |
| --- | --- |

4.1

Perävaunua vetämään suunnitellun moottoriajoneuvon, joka on kuormitettu suurimpaan teknisesti sallittuun yhdistelmän kokonaismassaan, on kyettävä lähtemään liikkeelle ylämäkeen, jonka kaltevuus on vähintään 12 prosenttia, viisi kertaa viiden minuutin aikana.

| 4.2 | Maastoajoneuvojen nousukyky on testattava liitteessä II esitettyjen teknisten vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

4.2

Maastoajoneuvojen nousukyky on testattava liitteessä II esitettyjen teknisten vaatimusten mukaisesti.

| 4.2.1 | Lisäksi sovelletaan direktiivin 2007/46/EY liitteen II lisäyksessä 1 olevan 5 kohdan vaatimuksia. |
| --- | --- |

4.2.1

Lisäksi sovelletaan direktiivin 2007/46/EY liitteen II lisäyksessä 1 olevan 5 kohdan vaatimuksia.

5.   Moottorin teho

| 5.1 | Ajoneuvon moottorin antotehon on oltava vähintään 5 kW yhdistelmän suurimman teknisesti sallitun kokonaismassan tonnia kohti. |
| --- | --- |

5.1

Ajoneuvon moottorin antotehon on oltava vähintään 5 kW yhdistelmän suurimman teknisesti sallitun kokonaismassan tonnia kohti.

| 5.1.1 | Kun kyseessä on vetoauto tai puoliperävaunun vetoyksikkö, joka on tarkoitettu jakamattoman kuorman kuljettamiseen, moottorin tehon on oltava vähintään 2 kW yhdistelmän suurimman teknisesti sallitun kokonaismassan tonnia kohti. |
| --- | --- |

5.1.1

Kun kyseessä on vetoauto tai puoliperävaunun vetoyksikkö, joka on tarkoitettu jakamattoman kuorman kuljettamiseen, moottorin tehon on oltava vähintään 2 kW yhdistelmän suurimman teknisesti sallitun kokonaismassan tonnia kohti.

| 5.2 | Moottorin teho on mitattava direktiivin 80/1269/ETY tai E-säännön nro 85 mukaisesti. |
| --- | --- |

5.2

Moottorin teho on mitattava direktiivin 80/1269/ETY tai E-säännön nro 85 mukaisesti.

6.   Kääntyvyys

| 6.1 | Ajoneuvon on kyettävä kääntymään kumpaankin suuntaan tämän liitteen lisäyksen 3 kuvassa 1 esitetyn 360 asteen liikeradan koko alueella niin, että mikään ajoneuvon uloimmista pisteistä ei joudu ympyrän ulomman kehän ulkopuolelle eikä sisemmän kehän sisäpuolelle. |
| --- | --- |

6.1

Ajoneuvon on kyettävä kääntymään kumpaankin suuntaan tämän liitteen lisäyksen 3 kuvassa 1 esitetyn 360 asteen liikeradan koko alueella niin, että mikään ajoneuvon uloimmista pisteistä ei joudu ympyrän ulomman kehän ulkopuolelle eikä sisemmän kehän sisäpuolelle.

| 6.1.1 | Testi on tehtävä sekä ajoneuvon ollessa kuormaamattomana (eli massaltaan ajokuntoisena) että sen ollessa kuormattuna suurimpaan teknisesti sallittuun kokonaismassaansa. |
| --- | --- |

6.1.1

Testi on tehtävä sekä ajoneuvon ollessa kuormaamattomana (eli massaltaan ajokuntoisena) että sen ollessa kuormattuna suurimpaan teknisesti sallittuun kokonaismassaansa.

| 6.1.2 | Edellä olevan 6.1 kohdan säännöksiä sovellettaessa ei oteta huomioon tämän liitteen lisäyksessä 1 tarkoitettuja ajoneuvon leveyden ylittäviä osia. |
| --- | --- |

6.1.2

Edellä olevan 6.1 kohdan säännöksiä sovellettaessa ei oteta huomioon tämän liitteen lisäyksessä 1 tarkoitettuja ajoneuvon leveyden ylittäviä osia.

| 6.2 | Jos ajoneuvossa on akselinnostolaitteet, 6.1 kohdan vaatimuksia sovelletaan myös silloin, kun nostoakselit ovat yläasennossa ja kun kuormitettavat akselit ovat käytössä. |
| --- | --- |

6.2

Jos ajoneuvossa on akselinnostolaitteet, 6.1 kohdan vaatimuksia sovelletaan myös silloin, kun nostoakselit ovat yläasennossa ja kun kuormitettavat akselit ovat käytössä.

| 6.3 | Edellä olevan 6.1 kohdan vaatimusten täyttyminen todennetaan seuraavasti:






  6.3.1 | Ajoneuvo kääntyy sellaisen alueen sisällä, jota rajaavat kaksi samankeskeistä ympyrää, joiden säteet ovat 5,30 m ja 12,50 m. |
| --- | --- | --- |

6.3

Edellä olevan 6.1 kohdan vaatimusten täyttyminen todennetaan seuraavasti:

6.3.1

Ajoneuvo kääntyy sellaisen alueen sisällä, jota rajaavat kaksi samankeskeistä ympyrää, joiden säteet ovat 5,30 m ja 12,50 m.

| 6.3.2 | Moottoriajoneuvon etuosan ulointa kohtaa kuljetetaan ulomman ympyrän kehää pitkin (ks. tämän liitteen lisäyksessä 3 oleva kuva 1). |
| --- | --- |

6.3.2

Moottoriajoneuvon etuosan ulointa kohtaa kuljetetaan ulomman ympyrän kehää pitkin (ks. tämän liitteen lisäyksessä 3 oleva kuva 1).

7.   Suurin pyyhkäisyetäisyys ajoneuvon takana

7.1   Ajoneuvo on testattava 7.1.1 kohdassa kuvaillun menetelmän mukaisesti.

7.1.1   Testausmenetelmä

| 7.1.1.2 | Ajoneuvon on oltava paikallaan niin, että sen ohjaavat etupyörät ovat siten suunnattuina, että jos ajoneuvo liikkuisi, sen uloin piste seuraisi kaarta, jonka säde on 12,50 m.
  Ympyrästä ulospäin suuntautuvalle ajoneuvon kyljelle määritetään pystysuora tangenttitaso piirtämällä maahan viiva.
  Ajoneuvoa siirretään eteenpäin niin, että sen etuosan uloin piste seuraa ulointa kaarta, jonka säde on 12,50 m. |
| --- | --- |

7.1.1.2

Ajoneuvon on oltava paikallaan niin, että sen ohjaavat etupyörät ovat siten suunnattuina, että jos ajoneuvo liikkuisi, sen uloin piste seuraisi kaarta, jonka säde on 12,50 m.

Ympyrästä ulospäin suuntautuvalle ajoneuvon kyljelle määritetään pystysuora tangenttitaso piirtämällä maahan viiva.

Ajoneuvoa siirretään eteenpäin niin, että sen etuosan uloin piste seuraa ulointa kaarta, jonka säde on 12,50 m.

7.2   Pyyhkäisyetäisyys ajoneuvon takana saa olla enintään (ks. tämän liitteen lisäyksessä 3 oleva kuva 3):

| a) | 0,80 m; |
| --- | --- |

a)

0,80 m;

| b) | 1,00 m, jos ajoneuvossa on akselinnostolaite ja akseli on nostettu irti maasta; |
| --- | --- |

b)

1,00 m, jos ajoneuvossa on akselinnostolaite ja akseli on nostettu irti maasta;

| c) | 1,00 m, jos takimmainen akseli on ohjaava akseli. |
| --- | --- |

c)

1,00 m, jos takimmainen akseli on ohjaava akseli.

D   OSA

Luokan O ajoneuvot

1.   Suurimmat sallitut mitat

| 1.1 | Mitat eivät saa ylittää seuraavia arvoja:






  1.1.1 | Pituus






  a) | Perävaunu: 12,00 m vetoaisa mukaan luettuna; |
| --- | --- | --- | --- |

1.1

Mitat eivät saa ylittää seuraavia arvoja:

1.1.1

Pituus

a)

Perävaunu: 12,00 m vetoaisa mukaan luettuna;

| b) | Puoliperävaunu: 12,00 m plus etuylitys. |
| --- | --- |

b)

Puoliperävaunu: 12,00 m plus etuylitys.

| 1.1.2 | Leveys






  a) | 2,55 m, kaikki ajoneuvot; |
| --- | --- | --- |

1.1.2

Leveys

a)

2,55 m, kaikki ajoneuvot;

| b) | 2,60 m, kun kyseessä on ajoneuvo, jossa on direktiivin 2007/46/EY liitteen II lisäyksessä 2 tarkoitettu lämpöeristetty kori, jonka seinän paksuus on vähintään 45 mm. |
| --- | --- |

b)

2,60 m, kun kyseessä on ajoneuvo, jossa on direktiivin 2007/46/EY liitteen II lisäyksessä 2 tarkoitettu lämpöeristetty kori, jonka seinän paksuus on vähintään 45 mm.

| 1.1.3 | Korkeus: 4,00 m. |
| --- | --- |

1.1.3

Korkeus: 4,00 m.

| 1.1.4 | Puoliperävaunun etuasennussäde: 2,04 m. |
| --- | --- |

1.1.4

Puoliperävaunun etuasennussäde: 2,04 m.

| 1.2 | Pituuden, leveyden ja korkeuden mittausta varten ajoneuvon on oltava massaltaan ajokuntoinen, sen on sijaittava vaakasuoralla ja tasaisella alustalla ja sen renkaiden on oltava täytettyinä ajoneuvon valmistajan suosittelemaan paineeseen. |
| --- | --- |

1.2

Pituuden, leveyden ja korkeuden mittausta varten ajoneuvon on oltava massaltaan ajokuntoinen, sen on sijaittava vaakasuoralla ja tasaisella alustalla ja sen renkaiden on oltava täytettyinä ajoneuvon valmistajan suosittelemaan paineeseen.

| 1.3 | Pituus, leveys ja etuasennussäde on mitattava niin, että E-säännön nro 55 liitteessä 7 olevan 1.2.1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettu lastaustaso tai viitepinta on vaakasuorassa.
  Säädettävien vetoaisojen on oltava vaakasuorassa ja ajoneuvon keskilinjan suuntaisia. Ne on asetettava pisimpään vaakasuoraan asentoonsa. |
| --- | --- |

1.3

Pituus, leveys ja etuasennussäde on mitattava niin, että E-säännön nro 55 liitteessä 7 olevan 1.2.1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettu lastaustaso tai viitepinta on vaakasuorassa.

Säädettävien vetoaisojen on oltava vaakasuorassa ja ajoneuvon keskilinjan suuntaisia. Ne on asetettava pisimpään vaakasuoraan asentoonsa.

| 1.4 | Edellä 1.1 kohdassa tarkoitettuja mittoja määritettäessä jätetään ottamatta huomioon vain ne laitteet ja varusteet, jotka luetellaan tämän liitteen lisäyksessä 1. |
| --- | --- |

1.4

Edellä 1.1 kohdassa tarkoitettuja mittoja määritettäessä jätetään ottamatta huomioon vain ne laitteet ja varusteet, jotka luetellaan tämän liitteen lisäyksessä 1.

2.   Korilla varustettujen ajoneuvojen massan jakaantuminen

2.1   Laskentamenetelmä

Merkinnät

| M | suurin teknisesti sallittu kokonaismassa; |
| --- | --- |
| m0 | suurin teknisesti sallittu massa etukytkentäkohdassa; |
| mi | akselin i suurin teknisesti sallittu akselimassa, jossa i vaihtelee yhdestä ajoneuvon akselien kokonaislukumäärään; |
| mc | suurin teknisesti sallittu massa takakytkentäkohdassa; |
| μj | akseliryhmän j suurin teknisesti sallittu massa, jossa j vaihtelee yhdestä ajoneuvon akselien kokonaislukumäärään. |

M

suurin teknisesti sallittu kokonaismassa;

m0

suurin teknisesti sallittu massa etukytkentäkohdassa;

mi

akselin i suurin teknisesti sallittu akselimassa, jossa i vaihtelee yhdestä ajoneuvon akselien kokonaislukumäärään;

mc

suurin teknisesti sallittu massa takakytkentäkohdassa;

μj

akseliryhmän j suurin teknisesti sallittu massa, jossa j vaihtelee yhdestä ajoneuvon akselien kokonaislukumäärään.

2.1.1   On tehtävä soveltuvat laskelmat sen varmistamiseksi, että jokainen tyyppiä edustava tekninen konfiguraatio täyttää 2.2 ja 2.3 kohdassa esitetyt vaatimukset.

2.1.2   Ajoneuvoille, joissa on kuormitettavia akseleita, 2.2 ja 2.3 kohdassa vaadittavat laskelmat on tehtävä kuormitettavien akselien jousituksen ollessa kuormitettuna normaalia ajokuntoa vastaavasti.

2.1.3   Ajoneuvoille, joissa on nostettavia akseleita, 2.2 ja 2.3 kohdassa vaadittavat laskelmat on tehtävä akselien ollessa ala-asennossa.

2.2   Yleiset vaatimukset

2.2.1   Seuraavien massojen summa ei saa olla pienempi kuin ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa: suurin teknisesti sallittu massa etukytkentäkohdassa, yksittäisten akselien tai akseliryhmien suurin teknisesti sallittu massa, suurin teknisesti sallittu massa takakytkentäkohdassa.

Formula

2.2.2   Mihinkään akseliryhmään j kuuluvien kaikkien akselimassojen mi summa ei saa olla pienempi kuin massa μj.

Tämän lisäksi mikään massoista mi ei saa olla pienempi kuin se kyseisen akseliryhmän massanjakaumaan perustuva osa massasta μi, joka kohdistuu akseliin i.

2.3   Erityisvaatimukset

2.3.1   Seuraavien massojen summa ei saa olla suurempi kuin ajoneuvon suurin teknisesti sallittu kokonaismassa: ajokuntoisen ajoneuvon massa, lisävarusteiden massa, suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa.

2.3.2   Kun ajoneuvo on kuormattuna suurimpaan teknisesti sallittuun kokonaismassaansa, yksittäiselle akselille i kohdistuva massa ei saa olla suurempi kuin mikään seuraavista: kyseiselle akselille kohdistuva massa mi, akseliryhmälle kohdistuva massa μj, suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa m0.

2.3.3   Edellä 2.3.2 kohdassa esitettyjen vaatimusten on täytyttävä seuraavissa kuormaustilanteissa:

2.3.3.1   Tasainen hyötymassan jakaantuminen:

Ajoneuvon massan on oltava seuraava: ajokuntoisen ajoneuvon massa plus lisävarusteiden massa plus hyötymassa jakaantuneena tasaisesti kuormatilaan.

2.3.3.2   Epätasainen hyötymassan jakaantuminen:

Ajoneuvon massan on oltava seuraava: ajokuntoisen ajoneuvon massa plus lisävarusteiden massa plus hyötymassa jakaantuneena valmistajan erittelyjen mukaisesti.

Tätä varten valmistajan on ilmoitettava hyötykuorman ja/tai korin ja/tai varusteiden tai sisustusosien painopisteen ääriasennot (esimerkiksi seuraavasti: 0,50–1,30 m ensimmäisen taka-akselin etupuolella).

2.3.3.3   Tasaisen ja epätasaisen jakaantumisen yhdistelmä:

Kohtien 2.3.3.1 ja 2.3.3.2 vaatimusten on täytyttävä samanaikaisesti.

2.3.3.4   Edellä olevan 2.3.3.1 kohdan vaatimusten on täytyttävä aina, kun ajoneuvossa on tasainen kuormatila.

2.3.4   Matkailuperävaunuja koskevat erityisvaatimukset

2.3.4.1   Hyötymassan (PM) on oltava vähintään

Formula

jossa

| n | on vuodepaikkojen enimmäismäärä ja |
| --- | --- |
| L | on korin kokonaispituus sellaisena kuin se on määritelty standardin ISO 7237:1981 kohdassa 6.1.2. |

n

on vuodepaikkojen enimmäismäärä ja

L

on korin kokonaispituus sellaisena kuin se on määritelty standardin ISO 7237:1981 kohdassa 6.1.2.

3.   Kääntyvyysvaatimukset

| 3.1 | Perävaunujen ja puoliperävaunujen on oltava rakenteeltaan sellaisia, että perävaunun ja vetävän ajoneuvon yhdistelmä kykenee kääntymään kumpaankin suuntaan sellaisen 360 asteen liikeradan koko alueella, joka muodostuu ulommasta ympyrästä, jonka säde on 12,50 m ja sisemmästä ympyrästä, jonka säde on 5,30 m niin, että mikään vetävän ajoneuvon uloimmista pisteistä ei joudu ulomman ympyrän kehän ulkopuolelle eikä mikään perävaunun ulommista pisteistä sisemmän ympyrän kehän sisäpuolelle. |
| --- | --- |

3.1

Perävaunujen ja puoliperävaunujen on oltava rakenteeltaan sellaisia, että perävaunun ja vetävän ajoneuvon yhdistelmä kykenee kääntymään kumpaankin suuntaan sellaisen 360 asteen liikeradan koko alueella, joka muodostuu ulommasta ympyrästä, jonka säde on 12,50 m ja sisemmästä ympyrästä, jonka säde on 5,30 m niin, että mikään vetävän ajoneuvon uloimmista pisteistä ei joudu ulomman ympyrän kehän ulkopuolelle eikä mikään perävaunun ulommista pisteistä sisemmän ympyrän kehän sisäpuolelle.

| 3.2 | Puoliperävaunun katsotaan olevan 3.1 kohdan vaatimuksen mukainen, jos vertailuakseliväli (RWB) täyttää seuraavat vaatimukset:



  jossa:






  RWB | on vetotapin keskiviivan etäisyys ei-ohjaavien akseleiden keskilinjasta; |
| --- | --- | --- |
| W | on puoliperävaunun leveys. |

3.2

Puoliperävaunun katsotaan olevan 3.1 kohdan vaatimuksen mukainen, jos vertailuakseliväli (RWB) täyttää seuraavat vaatimukset:

Formula

jossa:

RWB

on vetotapin keskiviivan etäisyys ei-ohjaavien akseleiden keskilinjasta;

W

on puoliperävaunun leveys.

| 3.3 | Jos yhdessä tai useammassa ei-ohjaavassa akselissa on akselinnostolaite, akseliväleistä – akseli(t) ala- tai yläasennossa – otetaan huomioon se, joka on pitempi. |
| --- | --- |

3.3

Jos yhdessä tai useammassa ei-ohjaavassa akselissa on akselinnostolaite, akseliväleistä – akseli(t) ala- tai yläasennossa – otetaan huomioon se, joka on pitempi.

---

(1)  EUVL L 124, 13.5.2011, s. 11.

(2)  EYVL L 375, 31.12.1980, s. 46.

(3)  EUVL L 326, 24.11.2006, s. 55.

Lisäys 1

Luettelo laitteista ja varusteista, joita ei tarvitse ottaa huomioon ulkomittoja määritettäessä

| 1. | Ellei jäljempänä olevissa taulukoissa esitetyistä lisärajoituksista muuta johdu, taulukoissa I, II ja III lueteltuja laitteita ja varusteita ei tarvitse ottaa huomioon ulkomittoja määritettäessä, jos seuraavat vaatimukset täyttyvät:






  a) | Jos eteen on kiinnitetty useita laitteita, niiden yhteenlaskettu ulkonema on enintään 250 mm. |
| --- | --- | --- |

1.

Ellei jäljempänä olevissa taulukoissa esitetyistä lisärajoituksista muuta johdu, taulukoissa I, II ja III lueteltuja laitteita ja varusteita ei tarvitse ottaa huomioon ulkomittoja määritettäessä, jos seuraavat vaatimukset täyttyvät:

a)

Jos eteen on kiinnitetty useita laitteita, niiden yhteenlaskettu ulkonema on enintään 250 mm.

| b) | Ajoneuvon pituutta lisäävien laitteiden ja varusteiden kokonaisulkonema on enintään 750 mm. |
| --- | --- |

b)

Ajoneuvon pituutta lisäävien laitteiden ja varusteiden kokonaisulkonema on enintään 750 mm.

| c) | taustapeilejä lukuun ottamatta ajoneuvon leveyttä lisäävien laitteiden ja varusteiden kokonaisulkonema on enintään 100 mm. |
| --- | --- |

c)

taustapeilejä lukuun ottamatta ajoneuvon leveyttä lisäävien laitteiden ja varusteiden kokonaisulkonema on enintään 100 mm.

| 2. | Edellä olevan 1 kohdan a ja b alakohdassa esitettyjä vaatimuksia ei sovelleta epäsuoran näkemän tarjoaviin laitteisiin. |
| --- | --- |

2.

Edellä olevan 1 kohdan a ja b alakohdassa esitettyjä vaatimuksia ei sovelleta epäsuoran näkemän tarjoaviin laitteisiin.

Taulukko I

Ajoneuvon pituus

| Laite tai varuste | Ajoneuvoluokka |
| --- | --- |
| | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| 1. | E-säännön nro 46 (1) kohdassa 2.1 tarkoitetut epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 2. | Pyyhin- ja pesulaitteet | x | x | x | x | x | x | | | | |
| 3. | Ulkopuoliset häikäisysuojat | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — |
| 4. | Etusuojajärjestelmä, joka on tyyppihyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 78/2009 (2) mukaisesti | x | | | x | | | | | | |
| 5. | Astinlaudat ja kädensijat | — | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 6. | Kytkentälaite (jos irrotettava) | x | x | x | x | x | x | — | — | — | — |
| 7. | Perävaunun takana oleva lisäkytkentälaite (jos irrotettava) | — | — | — | — | — | — | x | x | x | x |
| 8. | Polkupyöräteline (jos irrotettava tai sisäänvedettävä) | x | | | x | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Kuljetusasennossa olevat nostolavat, luiskat ja vastaavanlaiset laitteistot, joiden ulkonema on enintään 300 mm, edellyttäen että ajoneuvon kuormauskapasiteetti ei kasva | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 10. | Näkemistä ja havaitsemista parantavat laitteet, mukaan luettuina tutkat | — | x | x | — | x | x | x | x | x | x |
| 11. | Joustavat puskurit ja vastaavat varusteet | — | — | — | — | x | x | x | x | x | x |
| 12. | Tullisinetit ja niiden suojaukset | — | — | — | x | x | x | x | x | x | x |
| 13. | Kuormapeitteen kiinnitysvälineet ja niiden suojaus | — | — | — | x | x | x | x | x | x | x |
| 14. | Vaihtokuormatilan pitkittäisrajoittimet | — | — | — | — | x | x | x | x | x | x |
| 15. | Sähkökäyttöisten ajoneuvojen virroitintangot | — | — | x | — | — | — | — | — | — | — |
| 16. | Etu- ja takamerkintäkilvet | — | x | x | — | x | x | x | x | x | X |
| 17. | E-säännön nro 48 (3) kohdassa 2 tarkoitetut valinnaiset valaisimet | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 18. | Ilmanvastuksen pienentämiseen tarkoitetut sisäänvedettävät laitteet, jos niiden ulkonema ajoneuvon suurimmasta pituudesta takana on enintään 500 mm ja jos ne eivät lisää kuormatilan pituutta
  Edellä tarkoitettujen laitteiden on oltava rakenteeltaan sellaisia, että ne voidaan ajoneuvon ollessa paikoillaan vetää sisään niin, että ajoneuvon suurin sallittu pituus ei ylity ja että ne eivät haittaa ajoneuvon käyttöä intermodaalisessa kuljetuksessa | — | x | x | — | x | x | — | — | x | x |

Laite tai varuste

Ajoneuvoluokka

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

1.

E-säännön nro 46 (1) kohdassa 2.1 tarkoitetut epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

2.

Pyyhin- ja pesulaitteet

x

x

x

x

x

x

3.

Ulkopuoliset häikäisysuojat

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

4.

Etusuojajärjestelmä, joka on tyyppihyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 78/2009 (2) mukaisesti

x

x

5.

Astinlaudat ja kädensijat

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

6.

Kytkentälaite (jos irrotettava)

x

x

x

x

x

x

—

—

—

—

7.

Perävaunun takana oleva lisäkytkentälaite (jos irrotettava)

—

—

—

—

—

—

x

x

x

x

8.

Polkupyöräteline (jos irrotettava tai sisäänvedettävä)

x

x

—

—

—

—

—

—

9.

Kuljetusasennossa olevat nostolavat, luiskat ja vastaavanlaiset laitteistot, joiden ulkonema on enintään 300 mm, edellyttäen että ajoneuvon kuormauskapasiteetti ei kasva

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

10.

Näkemistä ja havaitsemista parantavat laitteet, mukaan luettuina tutkat

—

x

x

—

x

x

x

x

x

x

11.

Joustavat puskurit ja vastaavat varusteet

—

—

—

—

x

x

x

x

x

x

12.

Tullisinetit ja niiden suojaukset

—

—

—

x

x

x

x

x

x

x

13.

Kuormapeitteen kiinnitysvälineet ja niiden suojaus

—

—

—

x

x

x

x

x

x

x

14.

Vaihtokuormatilan pitkittäisrajoittimet

—

—

—

—

x

x

x

x

x

x

15.

Sähkökäyttöisten ajoneuvojen virroitintangot

—

—

x

—

—

—

—

—

—

—

16.

Etu- ja takamerkintäkilvet

—

x

x

—

x

x

x

x

x

X

17.

E-säännön nro 48 (3) kohdassa 2 tarkoitetut valinnaiset valaisimet

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

18.

Ilmanvastuksen pienentämiseen tarkoitetut sisäänvedettävät laitteet, jos niiden ulkonema ajoneuvon suurimmasta pituudesta takana on enintään 500 mm ja jos ne eivät lisää kuormatilan pituutta

Edellä tarkoitettujen laitteiden on oltava rakenteeltaan sellaisia, että ne voidaan ajoneuvon ollessa paikoillaan vetää sisään niin, että ajoneuvon suurin sallittu pituus ei ylity ja että ne eivät haittaa ajoneuvon käyttöä intermodaalisessa kuljetuksessa

—

x

x

—

x

x

—

—

x

x

Taulukko II

Ajoneuvon kaluston leveys

| Laite tai varuste | Ajoneuvoluokka |
| --- | --- |
| | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| 1. | E-säännön nro 46 kohdassa 2.1 tarkoitetut epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 2. | Renkaan kylkien pullistuma renkaan ja tienpinnan kosketuskohdassa | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 3. | Renkaan rikkoutumisen ilmaisimet | — | — | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 4. | Rengaspaineen ilmaisimet | — | — | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 5. | Sivuvalaisimet | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 6. | Valaistusvarusteet | | | | | | | | | | |
| | 6.1. | Äärivalaisimet |

Laite tai varuste

Ajoneuvoluokka

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

1.

E-säännön nro 46 kohdassa 2.1 tarkoitetut epäsuoran näkemän tarjoavat laitteet

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

2.

Renkaan kylkien pullistuma renkaan ja tienpinnan kosketuskohdassa

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

3.

Renkaan rikkoutumisen ilmaisimet

—

—

x

x

x

x

x

x

x

x

4.

Rengaspaineen ilmaisimet

—

—

x

x

x

x

x

x

x

x

5.

Sivuvalaisimet

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

6.

Valaistusvarusteet

6.1.

Äärivalaisimet

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

| 6.2. | Sivuheijastimet |
| --- | --- |

6.2.

Sivuheijastimet

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

| 6.3. | Suuntavalaisimet |
| --- | --- |

6.3.

Suuntavalaisimet

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

| 6.4. | Takavalaisimet |
| --- | --- |

6.4.

Takavalaisimet

—

—

—

—

x

x

x

x

x

x

| 6.5. | Käyttöovien valaisimet |
| --- | --- |

6.5.

Käyttöovien valaisimet

—

x

x

—

—

—

—

—

—

—

7.

Ajoasennossa olevat rampit, nostolavat ja vastaavanlaiset laitteistot edellyttäen, että ne ulkonevat 10 mm ajoneuvon sivusta ja että ramppien eteenpäin tai taaksepäin suuntautuvat kulmat on pyöristetty vähintään 5 mm säteeseen; reunojen on oltava pyöristetty vähintään 2,5 mm säteeseen

—

x

x

—

x

x

x

x

x

x

8.

Sisään vedettävissä olevat, linja-autojen ohjausjärjestelmissä käytettävät sivuohjauslaitteet, kun ne eivät ole sisään vedettyinä

—

—

x

—

—

—

—

—

—

—

9.

Käytössä olevat sisäänvedettävät portaat, kun ajoneuvo on paikoillaan

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

10.

Näkemistä ja havaitsemista parantavat laitteet, mukaan luettuina tutkat

—

x

x

x

x

x

x

x

x

11.

Ilmanvastuksen pienentämiseen tarkoitetut sisäänvedettävät varusteet, jos niiden ulkonema ajoneuvon suurimmasta leveydestä molemmilla sivuilla on enintään 50 mm ja jos ne eivät lisää kuormattavuutta.

Edellä tarkoitettujen laitteiden on oltava rakenteeltaan sellaisia, että ne voidaan ajoneuvon ollessa paikoillaan vetää sisään niin, että ajoneuvon suurin sallittu leveys ei ylity ja että ne eivät haittaa ajoneuvon käyttöä intermodaalisessa kuljetuksessa.

Kun laitteet ja varusteet ovat käytössä, ajoneuvon leveys saa olla enintään 2 650 mm.

—

—

—

x

x

x

x

x

x

x

12.

Tullisinetit ja niiden suojaukset

—

—

—

x

x

x

x

x

x

x

13.

Kuormapeitteen kiinnitysvälineet ja niiden suojaus, jos niiden ulkonema on enintään 20 mm, kun ne ovat enintään 2 m:n korkeudella maasta, ja enintään 50 mm, kun ne ovat yli 2 m:n korkeudella maasta. Reunojen on oltava pyöristetty vähintään 2,5 mm säteeseen

—

—

—

x

x

x

x

x

x

x

14.

Komission asetuksessa (EU) N:o 109/2011 (4) tarkoitettujen roiskeenestojärjestelmien ulkonevat joustavat osat

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

15.

Joustavat lokasuojat, jotka eivät kuulu 14 kohdan soveltamisalaan

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

16.

Lumiketjut

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

17.

Ajoneuvonkuljetusajoneuvon suojakaiteet.

Koskee vain ajoneuvoja, jotka on suunniteltu ja valmistettu vähintään kahden muun ajoneuvon kuljettamista varten ja joissa suojakaiteet ovat yli 2 m:n mutta enintään 3,70 m:n korkeudella maasta ja ulkonevat enintään 50 mm ajoneuvon uloimmasta sivusta.

Ajoneuvon leveys saa olla enintään 2 650 mm.

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

Taulukko III

Ajoneuvon korkeus

| | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Radio- tai navigointilaitteiden antennit | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 2. | Virroittimet tai virroitintangot yläasennossaan | — | — | x | — | — | — | — | — | — | — |

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

1.

Radio- tai navigointilaitteiden antennit

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

2.

Virroittimet tai virroitintangot yläasennossaan

—

—

x

—

—

—

—

—

—

—

---

(1)  EUVL L 177, 10.7.2010, s. 211.

(2)  EUVL L 35, 4.2.2009, s. 1.

(3)  EUVL L 135, 23.5.2008, s. 1.

(4)  EYVL L 34, 9.2.2011, s. 2.

Lisäys 2

Tyyppihyväksynnässä ja tuotannon vaatimustenmukaisuuden arvioinnissa sallittavat poikkeamat

1.   Mitat

| 1.1 | Kokonaispituus, -leveys ja -korkeus on mitattava tämän liitteen A–D osassa olevan 1.2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

1.1

Kokonaispituus, -leveys ja -korkeus on mitattava tämän liitteen A–D osassa olevan 1.2 kohdan mukaisesti.

| 1.2 | Sillä edellytyksellä, että tämän liitteen A–D osassa olevan 1.1 kohdassa vahvistettuja raja-arvoja ei ylitetä, todelliset mitat voivat poiketa valmistajan ilmoittamista enintään 3 prosentilla. |
| --- | --- |

1.2

Sillä edellytyksellä, että tämän liitteen A–D osassa olevan 1.1 kohdassa vahvistettuja raja-arvoja ei ylitetä, todelliset mitat voivat poiketa valmistajan ilmoittamista enintään 3 prosentilla.

2.   Ajokuntoisen ajoneuvon massa ja todellinen massa

| 2.1 | Ajokuntoisen ajoneuvon massa tarkastetaan punnitsemalla ajoneuvon todellinen massa ja vähentämällä siitä asennettujen lisävarusteiden massa. Punnituksessa käytettävän vaa’an on oltava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/23/EY (1) vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

2.1

Ajokuntoisen ajoneuvon massa tarkastetaan punnitsemalla ajoneuvon todellinen massa ja vähentämällä siitä asennettujen lisävarusteiden massa. Punnituksessa käytettävän vaa’an on oltava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/23/EY (1) vaatimusten mukainen.

| 2.2 | Edellä olevan 2.1 kohdan vaatimusten mukaisesti määritetty ajokuntoisen ajoneuvon massa saa poiketa direktiivin 2007/46/EY liitteessä I olevassa 2.6 kohdassa tai liitteessä III olevan I osan A tai B kohdassa tai vaatimustenmukaisuustodistuksen asianomaisessa kohdassa ilmoitetusta nimellisarvosta seuraavasti:






  a) | Poikkeama ilmoitetusta arvosta ylös- tai alaspäin saa olla 3 prosenttia, kun kyseessä on luokan M, N tai O ajoneuvo, erikoiskäyttöön tarkoitettuja ajoneuvoja lukuun ottamatta. |
| --- | --- | --- |

2.2

Edellä olevan 2.1 kohdan vaatimusten mukaisesti määritetty ajokuntoisen ajoneuvon massa saa poiketa direktiivin 2007/46/EY liitteessä I olevassa 2.6 kohdassa tai liitteessä III olevan I osan A tai B kohdassa tai vaatimustenmukaisuustodistuksen asianomaisessa kohdassa ilmoitetusta nimellisarvosta seuraavasti:

a)

Poikkeama ilmoitetusta arvosta ylös- tai alaspäin saa olla 3 prosenttia, kun kyseessä on luokan M, N tai O ajoneuvo, erikoiskäyttöön tarkoitettuja ajoneuvoja lukuun ottamatta.

| b) | Poikkeama ilmoitetusta arvosta ylös- tai alaspäin saa olla 5 prosenttia, kun kyseessä on erikoiskäyttöön tarkoitettu ajoneuvo. |
| --- | --- |

b)

Poikkeama ilmoitetusta arvosta ylös- tai alaspäin saa olla 5 prosenttia, kun kyseessä on erikoiskäyttöön tarkoitettu ajoneuvo.

| c) | Direktiivin 2007/46/EY 12 artiklan 2 kohtaa sovellettaessa poikkeama ilmoitetusta arvosta ylös- tai alaspäin saa olla 5 prosenttia. |
| --- | --- |

c)

Direktiivin 2007/46/EY 12 artiklan 2 kohtaa sovellettaessa poikkeama ilmoitetusta arvosta ylös- tai alaspäin saa olla 5 prosenttia.

---

(1)  EUVL L 122, 16.5.2009, s. 6.

Lisäys 3

Kääntyvyysvaatimuksiin liittyvät kuvat

Kuva 1

Kääntöympyrä
  Formula, Formula

Image

Kuva 2

Luokkien M2 ja M3 ajoneuvoihin sovellettava ajomenetelmä

| | |
| --- | --- |

Image

Image

Kuva 3

Luokkien N2 ja N3 ajoneuvoihin sovellettava liikkumaton testausmenetelmä

Image

LIITE II

MAASTOAUTOJEN NOUSUKYKY

1.   Yleistä

1.1   Tässä liitteessä vahvistetaan ajoneuvojen nousukykyä koskevat tekniset vaatimukset, joiden perusteella ajoneuvot voidaan luokitella maastoautoiksi direktiivin 2007/46/EY liitteessä II olevan A osan 4 kohdan mukaisesti.

1.2   Tekninen tutkimuslaitos varmistaa, onko valmista tai täydennettyä ajoneuvoa tai puoliperävaunun vetoyksikköä pidettävä direktiivin 2007/46/EY liitteen II vaatimusten mukaisena maastoajoneuvona.

1.3   Keskeneräisille ajoneuvoille tämä varmistus tehdään vain valmistajan pyynnöstä.

2.   Testausolosuhteet

2.1   Ajoneuvon testauskunto

| 2.1.1 | Ajoneuvo on asetettava valmistajan suosittelemaan testauskuntoon ja siihen on asennettava direktiivin 2007/46/EY liitteessä I tarkoitetut laitteet. |
| --- | --- |

2.1.1

Ajoneuvo on asetettava valmistajan suosittelemaan testauskuntoon ja siihen on asennettava direktiivin 2007/46/EY liitteessä I tarkoitetut laitteet.

| 2.1.2 | Jarrujen, kytkimen (tai vastaavan), moottorin ja vaihteiston asetukset on asetettava valmistajan suositusten mukaisesti maastokäyttöä varten. |
| --- | --- |

2.1.2

Jarrujen, kytkimen (tai vastaavan), moottorin ja vaihteiston asetukset on asetettava valmistajan suositusten mukaisesti maastokäyttöä varten.

| 2.1.3 | Renkaiden on oltava maastokäyttöön suositeltuja. Renkaiden urien syvyyden on oltava vähintään 90 % uuden renkaan urien syvyydestä. Rengaspaine on säädettävä renkaanvalmistajan suosittelemaan arvoon. |
| --- | --- |

2.1.3

Renkaiden on oltava maastokäyttöön suositeltuja. Renkaiden urien syvyyden on oltava vähintään 90 % uuden renkaan urien syvyydestä. Rengaspaine on säädettävä renkaanvalmistajan suosittelemaan arvoon.

| 2.1.4 | Ajoneuvo on kuormattava suurimpaan teknisesti sallittuun kokonaismassaansa siten, että massan jakaantuminen on samassa suhteessa kuin valmistajan ilmoittama enimmäismassan jakaantuminen akseleille.
  Esimerkiksi 7,5 tonnin ajoneuvo, jonka enimmäismassa etuakselilla on 4 tonnia ja taka-akselilla 6 tonnia, on testattava 3 tonnin massalla (40 %) etuakselilla ja 4,5 tonnin massalla (60 %) taka-akselilla. |
| --- | --- |

2.1.4

Ajoneuvo on kuormattava suurimpaan teknisesti sallittuun kokonaismassaansa siten, että massan jakaantuminen on samassa suhteessa kuin valmistajan ilmoittama enimmäismassan jakaantuminen akseleille.

Esimerkiksi 7,5 tonnin ajoneuvo, jonka enimmäismassa etuakselilla on 4 tonnia ja taka-akselilla 6 tonnia, on testattava 3 tonnin massalla (40 %) etuakselilla ja 4,5 tonnin massalla (60 %) taka-akselilla.

2.2   Testiradan olosuhteet

| 2.2.1 | Testiradan pinnan on oltava asfalttia tai betonia ja kuiva. |
| --- | --- |

2.2.1

Testiradan pinnan on oltava asfalttia tai betonia ja kuiva.

| 2.2.2 | Kaltevuuden on oltava jatkuvasti 25 % toleranssilla + 3 % (θ = 14 astetta). |
| --- | --- |

2.2.2

Kaltevuuden on oltava jatkuvasti 25 % toleranssilla + 3 % (θ = 14 astetta).

| 2.2.3 | Valmistajan suostumuksella testi voidaan tehdä tasolla, jonka kaltevuus on suurempi kuin 25 %. Testi on tehtävä enimmäismassoilla, joita on pienennetty suhteessa testiolosuhteisiin.
  Tällaiset olosuhteet on ilmoitettava. |
| --- | --- |

2.2.3

Valmistajan suostumuksella testi voidaan tehdä tasolla, jonka kaltevuus on suurempi kuin 25 %. Testi on tehtävä enimmäismassoilla, joita on pienennetty suhteessa testiolosuhteisiin.

Tällaiset olosuhteet on ilmoitettava.

| 2.2.4 | Testiradan pinnalla on oltava hyvä kitkakerroin.
  Pinnan luistamattomuusindeksi (Skid Resistance Index, SRI) on mitattava standardin ”CEN/TS 13036–2: 2010 Road and airfield surface characteristics – Test methods – Part 2: Assessment of the skid resistance of a road pavement surface by use of dynamic measuring systems” mukaisesti.
  SRI:n keskiarvo on ilmoitettava. |
| --- | --- |

2.2.4

Testiradan pinnalla on oltava hyvä kitkakerroin.

Pinnan luistamattomuusindeksi (Skid Resistance Index, SRI) on mitattava standardin ”CEN/TS 13036–2: 2010 Road and airfield surface characteristics – Test methods – Part 2: Assessment of the skid resistance of a road pavement surface by use of dynamic measuring systems” mukaisesti.

SRI:n keskiarvo on ilmoitettava.

3.   Testimenettely

3.1   Ajoneuvo on ensin asetettava vaakasuoralle pinnalle.

3.2   Vetotapa on asettava maastokäyttöön. Valittujen vaihteiden on mahdollistettava tasainen nopeus.

3.3   Direktiivin 2007/46/EY liitteen II lisäyksessä 1 olevien 4 ja 5 kohdan vaatimuksia sovelletaan.

LIITE III

EDELLYTYKSET JOUSITUKSEN ILMAJOUSITUSVASTAAVUUDELLE

1.   Tässä liitteessä vahvistetaan tekniset edellytykset, jotka koskevat ajoneuvon vetoakseleiden jousituksen vastaavuutta ilmajousituksen kanssa.

2.   Jousitusjärjestelmän on täytettävä seuraavat vaatimukset, jotta se tunnustetaan ilmajousitusta vastaavaksi:

| 2.1 | Vetävän akselin tai akseliryhmän yläpuolella olevan jousitetun massan vapaan matalataajuisen pystysuoran transienttivärähtelyn aikana mitatun taajuuden ja vaimennuksen on oltava 2.3–2.6 kohdassa määrättyjen raja-arvojen mukainen, kun jousitukseen kohdistuu suurin mahdollinen kuorma. |
| --- | --- |

2.1

Vetävän akselin tai akseliryhmän yläpuolella olevan jousitetun massan vapaan matalataajuisen pystysuoran transienttivärähtelyn aikana mitatun taajuuden ja vaimennuksen on oltava 2.3–2.6 kohdassa määrättyjen raja-arvojen mukainen, kun jousitukseen kohdistuu suurin mahdollinen kuorma.

| 2.2 | Jokainen akseli on varustettava hydraulisin iskunvaimentimin. Akseliryhmässä vaimentimien on sijaittava siten, että ne minimoivat akseliryhmän värähtelyn. |
| --- | --- |

2.2

Jokainen akseli on varustettava hydraulisin iskunvaimentimin. Akseliryhmässä vaimentimien on sijaittava siten, että ne minimoivat akseliryhmän värähtelyn.

| 2.3 | Jousituksen keskimääräisen vaimennussuhteen Dm on oltava suurempi kuin 20 prosenttia jousituksen kriittisestä vaimennuksesta jousituksen normaalitilassa hydraulisten iskunvaimentimien ollessa paikallaan ja toiminnassa. |
| --- | --- |

2.3

Jousituksen keskimääräisen vaimennussuhteen Dm on oltava suurempi kuin 20 prosenttia jousituksen kriittisestä vaimennuksesta jousituksen normaalitilassa hydraulisten iskunvaimentimien ollessa paikallaan ja toiminnassa.

| 2.4 | Jousituksen vaimennussuhde Dr kaikkien hydraulisten iskunvaimentimien ollessa poistettuina tai toimimattomina saa olla enintään 50 prosenttia Dm:stä. |
| --- | --- |

2.4

Jousituksen vaimennussuhde Dr kaikkien hydraulisten iskunvaimentimien ollessa poistettuina tai toimimattomina saa olla enintään 50 prosenttia Dm:stä.

| 2.5 | Vetävän akselin tai akseliryhmän yläpuolella olevan jousitetun massan vapaan pystysuoran transienttivärähtelyn taajuus saa olla enintään 2,0 Hz. |
| --- | --- |

2.5

Vetävän akselin tai akseliryhmän yläpuolella olevan jousitetun massan vapaan pystysuoran transienttivärähtelyn taajuus saa olla enintään 2,0 Hz.

| 2.6 | Testausmenettelyistä taajuuden ja vaimennuksen mittaamiseksi määrätään 3 kohdassa. |
| --- | --- |

2.6

Testausmenettelyistä taajuuden ja vaimennuksen mittaamiseksi määrätään 3 kohdassa.

3.   Testimenettely

3.1   Taajuus ja vaimennus

| 3.1.1 | Jousitetun massan vapaa värähtely saadaan seuraavasta kaavasta:



  jossa | M on jousitettu massa (kg) |
| --- | --- | --- |

3.1.1

Jousitetun massan vapaa värähtely saadaan seuraavasta kaavasta:

Formula

jossa

M on jousitettu massa (kg)

| | Z on jousitetun massan pystysuora siirtymä (m) |
| --- | --- |

Z on jousitetun massan pystysuora siirtymä (m)

| | C on kokonaisvaimennuksen kerroin (N.s/m) ja |
| --- | --- |

C on kokonaisvaimennuksen kerroin (N.s/m) ja

| | K on tienpinnan ja jousitetun massan välinen vertikaalinen kokonaisjousivakio. |
| --- | --- |

K on tienpinnan ja jousitetun massan välinen vertikaalinen kokonaisjousivakio.

| 3.1.2 | Jousitetun massan värähtelytaajuus (’F’, yksikkönä Hz) saadaan seuraavasta kaavasta: |
| --- | --- |

3.1.2

Jousitetun massan värähtelytaajuus (’F’, yksikkönä Hz) saadaan seuraavasta kaavasta:

Formula

| 3.1.3 | Vaimennus on kriittinen kun C = Co
  jossa



  Vaimennussuhde kriittisen vaimennuksen murto-osana on C/Co |
| --- | --- |

3.1.3

Vaimennus on kriittinen kun C = Co

jossa

Formula

Vaimennussuhde kriittisen vaimennuksen murto-osana on C/Co

| 3.1.4 | Jousitetun massan vapaan transienttivärähtelyn aikana massan pystysuora liike seuraa vaimennettua sinimuotoista käyrää (kuva 2). Taajuus voidaan arvioida mittaamalla kaikkiin havaittavissa oleviin värähtelyjaksoihin kuluva aika. Vaimennus voidaan arvioida mittaamalla peräkkäisten samansuuntaisten värähtelyhuippujen korkeus. |
| --- | --- |

3.1.4

Jousitetun massan vapaan transienttivärähtelyn aikana massan pystysuora liike seuraa vaimennettua sinimuotoista käyrää (kuva 2). Taajuus voidaan arvioida mittaamalla kaikkiin havaittavissa oleviin värähtelyjaksoihin kuluva aika. Vaimennus voidaan arvioida mittaamalla peräkkäisten samansuuntaisten värähtelyhuippujen korkeus.

| 3.1.5 | Jos ensimmäisen ja toisen värähtelyjakson huippuamplitudit ovat A1 ja A2, vaimennussuhde D saadaan seuraavasta kaavasta:



  ln on amplitudien suhteen luonnollinen logaritmi. |
| --- | --- |

3.1.5

Jos ensimmäisen ja toisen värähtelyjakson huippuamplitudit ovat A1 ja A2, vaimennussuhde D saadaan seuraavasta kaavasta:

Formula

ln on amplitudien suhteen luonnollinen logaritmi.

3.2   Testimenettely

Jotta voitaisiin kokeellisesti todeta vaimennussuhde Dm ja ilman hydraulisia iskunvaimentimia määritetty vaimennussuhde Dr sekä jousituksen värähtelytaajuus F, kuormitettua ajoneuvoa on joko

| a) | ajettava alhaisella nopeudella (5 km/h ± 1 km/h) 80 millimetriä korkean askelman yli, jonka profiili esitetään kuvassa 1. Taajuuden ja vaimennuksen analysointiin tarvittava transienttivärähtely syntyy, kun vetävän akselin pyörät ovat ylittäneet askelman; |
| --- | --- |

a)

ajettava alhaisella nopeudella (5 km/h ± 1 km/h) 80 millimetriä korkean askelman yli, jonka profiili esitetään kuvassa 1. Taajuuden ja vaimennuksen analysointiin tarvittava transienttivärähtely syntyy, kun vetävän akselin pyörät ovat ylittäneet askelman;

| b) | vedettävä alas alustastaan niin, että vetävän akselin kuorma on 1,5 kertaa akselille sallittu suurin staattinen arvo. Alhaalla pidetty ajoneuvo päästetään äkkiä irti ja tuloksena oleva värähtely analysoidaan; |
| --- | --- |

b)

vedettävä alas alustastaan niin, että vetävän akselin kuorma on 1,5 kertaa akselille sallittu suurin staattinen arvo. Alhaalla pidetty ajoneuvo päästetään äkkiä irti ja tuloksena oleva värähtely analysoidaan;

| c) | nostettava alustastaan niin, että jousitettu massa kohoaa 80 millimetriä vetävän akselin yläpuolelle. Ylhäällä pidetty ajoneuvo pudotetaan äkkiä, ja tuloksena oleva värähtely analysoidaan; |
| --- | --- |

c)

nostettava alustastaan niin, että jousitettu massa kohoaa 80 millimetriä vetävän akselin yläpuolelle. Ylhäällä pidetty ajoneuvo pudotetaan äkkiä, ja tuloksena oleva värähtely analysoidaan;

| d) | testattava muilla menetelmillä, sikäli kuin valmistaja on vakuuttavasti osoittanut tutkimuslaitokselle, että menettelyt ovat tässä mainittuja vastaavia. |
| --- | --- |

d)

testattava muilla menetelmillä, sikäli kuin valmistaja on vakuuttavasti osoittanut tutkimuslaitokselle, että menettelyt ovat tässä mainittuja vastaavia.

3.3   Ajoneuvon testilaitteisto ja kuormitusolosuhteet

| 3.3.1 | Ajoneuvo on varustettava pystysuoran siirtymän mittauslaitteella, joka sijoitetaan vetävän akselin ja alustan väliin suoraan vetävän akselin yläpuolelle. Mittalaitteen piirroksesta voidaan mitata ensimmäisen ja toisen puristushuipun välinen aika vaimennuksen määrittämiseksi.
  Kun on kyse kahdella vetävällä akselilla varustetuista akseliryhmistä, pystysuoraa siirtymää mittaavat anturit olisi sijoitettava kunkin vetävän akselin ja välittömästi sen yläpuolella sijaitsevan alustan väliin. |
| --- | --- |

3.3.1

Ajoneuvo on varustettava pystysuoran siirtymän mittauslaitteella, joka sijoitetaan vetävän akselin ja alustan väliin suoraan vetävän akselin yläpuolelle. Mittalaitteen piirroksesta voidaan mitata ensimmäisen ja toisen puristushuipun välinen aika vaimennuksen määrittämiseksi.

Kun on kyse kahdella vetävällä akselilla varustetuista akseliryhmistä, pystysuoraa siirtymää mittaavat anturit olisi sijoitettava kunkin vetävän akselin ja välittömästi sen yläpuolella sijaitsevan alustan väliin.

| 3.3.2 | Renkaat on täytettävä valmistajan suosittelemaan soveltuvaan ilmanpaineeseen. |
| --- | --- |

3.3.2

Renkaat on täytettävä valmistajan suosittelemaan soveltuvaan ilmanpaineeseen.

| 3.3.3 | Testi jousituksen vastaavuuden varmistamiseksi tehdään suurimmalla akselille tai akseliryhmälle teknisesti sallitulla massalla ja vastaavuuden oletetaan olevan voimassa kaikilla tätä pienemmillä massoilla. |
| --- | --- |

3.3.3

Testi jousituksen vastaavuuden varmistamiseksi tehdään suurimmalla akselille tai akseliryhmälle teknisesti sallitulla massalla ja vastaavuuden oletetaan olevan voimassa kaikilla tätä pienemmillä massoilla.

Kuva 1

Jousituskokeen a skelma

Image

Kuva 2

Vaimennetun liikkeen käy

Image

LIITE IV

NOSTETTAVIEN TAI KUORMITETTAVIEN AKSELIEN ASENTAMISTA AJONEUVOON KOSKEVAT TEKNISET VAATIMUKSET

| 1. | Jos ajoneuvoon on asennettu yksi tai useampia nostettavia tai kuormattavia akseleita, on varmistettava, että tavanomaisissa ajo-olosuhteissa ei ylitetä rekisteröinnissä/käytössä sallittua yksittäisten akselien tai akseliryhmien massaa. Tätä varten nostettavan tai kuormitettavan akselin on automaattisesti laskeuduttava maahan tai kuormituttava, jos akseliryhmän lähimmät akselit tai moottoriajoneuvon etuakselit on kuormitettu niiden suurimpiin rekisteröinnissä/käytössä sallittuihin massoihin.
  Jos nostettava akseli on yläasennossa, on varmistettava, että ohjaavien akseleiden massa on edelleen riittävä ajoneuvon turvallisen ajamisen varmistamiseksi kaikissa olosuhteissa. Tätä varten ajoneuvon valmistajan on keskeneräisten ajoneuvojen osalta täsmennettävä ohjaavien akseleiden vähimmäismassa. |
| --- | --- |

1.

Jos ajoneuvoon on asennettu yksi tai useampia nostettavia tai kuormattavia akseleita, on varmistettava, että tavanomaisissa ajo-olosuhteissa ei ylitetä rekisteröinnissä/käytössä sallittua yksittäisten akselien tai akseliryhmien massaa. Tätä varten nostettavan tai kuormitettavan akselin on automaattisesti laskeuduttava maahan tai kuormituttava, jos akseliryhmän lähimmät akselit tai moottoriajoneuvon etuakselit on kuormitettu niiden suurimpiin rekisteröinnissä/käytössä sallittuihin massoihin.

Jos nostettava akseli on yläasennossa, on varmistettava, että ohjaavien akseleiden massa on edelleen riittävä ajoneuvon turvallisen ajamisen varmistamiseksi kaikissa olosuhteissa. Tätä varten ajoneuvon valmistajan on keskeneräisten ajoneuvojen osalta täsmennettävä ohjaavien akseleiden vähimmäismassa.

| 2. | Ajoneuvoihin asennetut akselinnostolaitteet sekä niiden käyttöjärjestelmät on suunniteltava ja asennettava siten, ettei niitä voi käyttää väärin tai asiattomasti. |
| --- | --- |

2.

Ajoneuvoihin asennetut akselinnostolaitteet sekä niiden käyttöjärjestelmät on suunniteltava ja asennettava siten, ettei niitä voi käyttää väärin tai asiattomasti.

| 3. | Ajoneuvojen liikkeellelähtöä liukkaalla alustalla ja niiden kääntyvyyden parantamista koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

3.

Ajoneuvojen liikkeellelähtöä liukkaalla alustalla ja niiden kääntyvyyden parantamista koskevat vaatimukset

| 3.1 | Poiketen 1 kohdan vaatimuksista ja moottoriajoneuvojen tai ajoneuvoyhdistelmien liikkeellelähdön helpottamiseksi liukkaalla alustalla ja renkaiden vedon parantamiseksi tällaisilla pinnoilla sekä ajoneuvojen kääntyvyyden parantamiseksi voidaan moottoriajoneuvon tai puoliperävaunun nostettavaa tai kuormitettavaa akselia manipuloida akselinnostolaitteella moottoriajoneuvon vetävään akseliin kohdistuvan massan suurentamiseksi tai pienentämiseksi seuraavin edellytyksin:






  a) | ajoneuvon kuhunkin akseliin kohdistuvaa kuormaa vastaava massa on enintään 30 prosenttia suurempi kuin jäsenvaltiossa voimassa oleva suurin hyväksytty kyseisen akselin massa sillä edellytyksellä, että se ei ylitä valmistajan tätä erityistarkoitusta varten ilmoittamaa arvoa; |
| --- | --- | --- |

3.1

Poiketen 1 kohdan vaatimuksista ja moottoriajoneuvojen tai ajoneuvoyhdistelmien liikkeellelähdön helpottamiseksi liukkaalla alustalla ja renkaiden vedon parantamiseksi tällaisilla pinnoilla sekä ajoneuvojen kääntyvyyden parantamiseksi voidaan moottoriajoneuvon tai puoliperävaunun nostettavaa tai kuormitettavaa akselia manipuloida akselinnostolaitteella moottoriajoneuvon vetävään akseliin kohdistuvan massan suurentamiseksi tai pienentämiseksi seuraavin edellytyksin:

a)

ajoneuvon kuhunkin akseliin kohdistuvaa kuormaa vastaava massa on enintään 30 prosenttia suurempi kuin jäsenvaltiossa voimassa oleva suurin hyväksytty kyseisen akselin massa sillä edellytyksellä, että se ei ylitä valmistajan tätä erityistarkoitusta varten ilmoittamaa arvoa;

| b) | etuakseliin kohdistuvaa jäännöskuormaa vastaava massa on suurempi kuin nolla (toisin sanoen kun on kyseessä kuormitettava taka-akseli pitkällä takaylityksellä, ajoneuvo ei saa nousta pystyyn); |
| --- | --- |

b)

etuakseliin kohdistuvaa jäännöskuormaa vastaava massa on suurempi kuin nolla (toisin sanoen kun on kyseessä kuormitettava taka-akseli pitkällä takaylityksellä, ajoneuvo ei saa nousta pystyyn);

| c) | nostettavia tai kuormitettavia akseleita voidaan manipuloida vain erityisellä hallintalaitteella; |
| --- | --- |

c)

nostettavia tai kuormitettavia akseleita voidaan manipuloida vain erityisellä hallintalaitteella;

| d) | kun ajoneuvo on lähtenyt liikkeelle ja ennen kuin se on saavuttanut nopeuden 30 km/h, akseleiden on laskeuduttava automaattisesti uudelleen maahan tai ne on kuormitettava uudelleen. |
| --- | --- |

d)

kun ajoneuvo on lähtenyt liikkeelle ja ennen kuin se on saavuttanut nopeuden 30 km/h, akseleiden on laskeuduttava automaattisesti uudelleen maahan tai ne on kuormitettava uudelleen.

LIITE V

OSA A

ILMOITUSLOMAKE

KÄYTETTÄVÄ MALLI

Ilmoituslomake N:o ... moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen EY-tyyppihyväksynnästä ajoneuvon massojen ja mittojen osalta.

Seuraavat tiedot on toimitettava kolmena kappaleena, ja niihin on liitettävä sisällysluettelo. Mahdolliset piirustukset on toimitettava asianmukaisessa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-koossa tai siihen kokoon taitettuina. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia.

0.   YLEISTÄ

0.1   Merkki (valmistajan kauppanimi): ...

0.2   Tyyppi: ...

0.2.1   Kaupalliset nimet (jos saatavissa): ...

0.4   Ajoneuvoluokka (1): ...

0.5   Valmistajan toiminimi ja osoite: ...

0.8   Kokoonpanotehtaiden nimet ja osoitteet: ...

0.9   Valmistajan (mahdollisen) edustajan nimi ja osoite: ...

1.   AJONEUVON YLEISET RAKENTEELLISET OMINAISUUDET

1.1   Valokuvat ja/tai piirustukset edustavasta ajoneuvosta: ...

1.2   Koko ajoneuvon mittapiirustus: ...

1.3   Akselien ja pyörien määrä: ...

1.3.1   Paripyörillä varustettujen akselien määrä ja sijainti: ...

1.3.2   Ohjaavien akseleiden määrä ja sijainti: ...

1.3.3   Vetävät akselit (määrä, sijainti, kytkentä muihin akseleihin): ...

1.4   Alusta (jos on) (yleispiirustus): ...

1.7   Ohjaamo (etuohjaamo tai tavanomainen ohjaamo) (2): ...

1.9   Täsmennetään, onko vetoajoneuvo tarkoitettu puoliperävaunujen vai muiden perävaunujen vetämiseen ja onko kyseessä puoliperävaunu, keskiakseliperävaunu tai nivelöimättömällä vetoaisalla varustettu perävaunu: ...

1.10   Täsmennetään, onko ajoneuvot suunniteltu erityisesti lämpötilasäädeltyyn tavarankuljetukseen: ...

2.   MASSAT JA MITAT (4)
   (5)
   (6)

(kg, mm) (viitataan tarvittaessa piirustukseen)

2.1   Akselivälit (täysin kuormitettuna)
   (7): ...

2.1.1   Kaksiakseliset ajoneuvot: ...

2.1.2   Kolmi- tai useampiakseliset ajoneuvot

2.1.2.1   Peräkkäisten akselien akseliväli etummaisesta takimmaiseen: ...

2.1.2.2   Kokonaisakseliväli: ...

2.2   Vetopöytä

2.2.1   Puoliperävaunujen osalta

2.2.1.1   Puoliperävaunun vetotapin akselin ja puoliperävaunun takimmaisen kohdan välinen etäisyys: ...

2.2.1.2   Puoliperävaunun vetotapin akselin ja puoliperävaunun minkä tahansa edessä olevan kohdan välinen enimmäisetäisyys: ...

2.2.1.3   Puoliperävaunun vertailuakseliväli (kuten asetuksen (EU) N:o 1230/2012 liitteessä I olevan D osan 3.2 kohdassa edellytetään: ...

2.2.2   Puoliperävaunun vetoautojen osalta

2.2.2.1   Vetopöydän etäisyys akseliston painopisteestä (vähimmäis- ja enimmäisetäisyys; keskeneräisen ajoneuvon osalta ilmoitetaan sallitut arvot) (8): ...

2.3   Akselien raidevälit ja -leveydet

2.3.1   Kunkin ohjaavan akselin raideväli (9): ...

2.3.2   Kaikkien muiden akseleiden raideväli (9): ...

2.4   Ajoneuvon mittojen vaihteluväli (äärimitat)

2.4.1   Alustat ilman koria

2.4.1.1   Pituus (10): ...

2.4.1.1.1   Suurin sallittu pituus: ...

2.4.1.1.2   Pienin sallittu pituus: ...

2.4.1.1.3   Perävaunun vetoaisan suurin sallittu pituus (11): ...

2.4.1.2   Leveys (12): ...

2.4.1.2.1   Suurin sallittu leveys: ...

2.4.1.2.2   Pienin sallittu leveys: ...

2.4.1.3   Korkeus (13) (jos pyöräntuentaa voidaan säätää korkeussuunnassa, ilmoitetaan tavallinen ajoasento): ...

2.4.1.4   Etuylitys (14): ...

2.4.1.4.1   Lähestymiskulma (15)
   (16): ... astetta.

2.4.1.5   Takaylitys (17): ...

2.4.1.5.1   Jättökulma (18)
   (16): ... astetta.

2.4.1.5.2   Kytkentäkohdan pienin ja suurin sallittu ylitys (19): ...

2.4.1.6   Maavara (sellaisena kuin se määritellään direktiivin 2007/46/EY liitteen II lisäyksessä 1 olevassa 3.1.1 ja 3.2.1 kohdassa)

2.4.1.6.1   Akselien välillä: ...

2.4.1.6.2   Etuakselien kohdalla: ...

2.4.1.6.3   Taka-akselien kohdalla: ...

2.4.1.8   Korin ja/tai sisustusosien ja/tai varusteiden ja/tai (vähimmäis- ja enimmäis-) hyötymassan painopisteen sijainti: ...

2.4.2   Alusta, jossa on kori

2.4.2.1   Pituus (10): ...

2.4.2.1.1   Kuormausalueen pituus: ...

2.4.2.2   Leveys (12): ...

2.4.2.2.1   Seinien paksuus (lämpötilasäädeltyyn tavarankuljetukseen suunniteltujen ajoneuvojen osalta): ...

2.4.2.3   Korkeus (13) (jos pyöräntuentaa voidaan säätää korkeussuunnassa, ilmoitetaan tavallinen ajoasento): ...

2.4.2.4   Etuylitys (14): ...

2.4.2.4.1   Lähestymiskulma (15)
   (16): ... astetta.

2.4.2.5   Takaylitys (17): ...

2.4.2.5.1   Jättökulma (18)
   (16): ... astetta.

2.4.2.5.2   Kytkentäkohdan pienin ja suurin sallittu ylitys (19): ...

2.4.2.6   Maavara (sellaisena kuin se määritellään direktiivin 2007/46/EY liitteen II lisäyksessä 1 olevassa 3.1.1 ja 3.2.1 kohdassa) (16)

2.4.2.6.1   Akselien välillä: ...

2.4.2.6.2   Etuakselien kohdalla: ...

2.4.2.6.3   Taka-akselien kohdalla: ...

2.4.2.8   Hyötymassan painopisteiden sijainti (kun on kyse epätasaisesti jakautuneesta kuormasta): ...

2.4.3   Ilman alustaa hyväksytyn korin osalta (luokkien M2 ja M3 ajoneuvot)

2.4.3.1   Pituus (10): ...

2.4.3.2   Leveys (12): ...

2.4.3.3   Korkeus (13) suunniteltujen alustatyyppien osalta (jos pyöräntuentaa voidaan säätää korkeussuunnassa, ilmoitetaan tavallinen ajoasento): ...

2.5   Keskeneräisten ajoneuvojen osalta ohjaavien akseleiden vähimmäismassa: ...

2.6   Ajokuntoisen ajoneuvon massa
   (20)

a)   kunkin variantin pienin ja suurin arvo: ...

2.6.1   Tämän massan jakaantuminen akseleille ja puoliperävaunun, keskiakseliperävaunun tai nivelöimättömällä vetoaisalla varustetun perävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus: ...

a)   kunkin variantin pienin ja suurin arvo: ...

2.6.2   Lisävarusteiden massa (ks. asetuksen (EU) N:o 1230/2012 2 artiklan määritelmä 5): ...

2.8   Suurin teknisesti sallittu kokonaismassa
   (21): ...

2.8.1   Tämän massan jakaantuminen akseleille ja puoliperävaunun, keskiakseliperävaunun tai nivelöimättömällä vetoaisalla varustetun perävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus: ...

2.9   Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselimassa: ...

2.10   Kunkin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu akselimassa: ...

2.11   Vetoajoneuvon suurin teknisesti sallittu hinattava massa:

kun kyseessä on:

2.11.1   Varsinainen perävaunu: ...

2.11.2   Puoliperävaunu: ...

2.11.3   Keskiakseliperävaunu: ...

2.11.4   Nivelöimättömällä vetoaisalla varustettu perävaunu: ...

2.11.4.1   Kytkentäylityksen (22) ja akselivälin suurin suhde: ...

2.11.4.2   Suurin V-arvo: ... kN.

2.11.5   Yhdistelmän suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: ...

2.11.6   Jarruttoman perävaunun enimmäismassa: ...

2.12   Suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa:

2.12.1   vetoajoneuvo: ...

2.12.2   puoliperävaunu, keskiakseliperävaunu tai nivelöimättömällä vetoaisalla varustettu perävaunu: ...

2.12.3   Suurin sallittu kytkentälaitteen massa (jos valmistaja ei asenna kytkentälaitetta): ...

2.16   Suurimmat rekisteröinnissä/käytössä sallitut massat (valinnainen)

2.16.1   Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu kokonaismassa (23): ...

2.16.2   Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu massa kutakin akselia kohti ja, jos kyseessä on puoliperävaunu tai keskiakseliperävaunu, valmistajan ilmoittama kytkentäkohtaan kohdistuva suunniteltu kuorma, jos tämä kuorma on pienempi kuin suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa (23)...

2.16.3   Kunkin akseliryhmän suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu massa (23): ...

2.16.4   Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu hinattava massa (23): ...

2.16.5   Yhdistelmän suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu massa (23): ...

3.   MOOTTORI (24)

3.1   Moottorin valmistaja: ...

3.2   Polttomoottori

3.2.1.8   Suurin nettoteho (25): ... kW pyörintänopeudella ... min–1 (valmistajan ilmoittama arvo)

| Huom. | tämän asetuksen soveltamista varten voidaan viitata moottorin, jonka teho on pienin. |
| --- | --- |

Huom.

tämän asetuksen soveltamista varten voidaan viitata moottorin, jonka teho on pienin.

3.3   Sähkömoottori:

3.3.1.1   Suurin tuntiteho: ... kW

3.4   Moottori tai moottorien yhdistelmä

3.4.1   Sähkökäyttöinen hybridiajoneuvo: kyllä/ei (27)

3.4.5.4   Enimmäisteho: ... kW

4.   VOIMANSIIRTO (28)

4.1   Piirustus voimansiirrosta
   (16): ...

5.   AKSELIT

5.1   Kuvaus kustakin akselista: ...

5.2   Merkki: ...

5.3   Tyyppi: ...

5.4   Nostettavien akseleiden sijainti: ...

5.5   Kuormitettavien akseleiden sijainti: ...

6.   PYÖRÄNTUENTA

6.1   Piirustus pyöräntuentajärjestelyistä: ...

6.2   Pyörän, kunkin akselin tai akseliryhmän tuennan tyyppi ja rakenne: ...

6.2.3   Vetoakseleilla ilmajousitus: kyllä/ei (27)

6.2.3.1   Vetoakseleilla ilmajousitusta vastaava jousitus: kyllä/ei (27)

6.2.3.2   Jousitetun massan värähtelyn taajuus ja vaimennus: ...

6.2.4   Muiden kuin vetoakseleiden ilmajousitus: kyllä/ei (27)

6.2.4.1   Muiden kuin vetoakseleiden ilmajousitusta vastaava jousitus: kyllä/ei (27)

6.2.4.2   Jousitetun massan värähtelyn taajuus ja vaimennus: ...

6.3   Massan jakaantuminen akseleille, jotka ovat osa akseliryhmää (tarvittaessa esitetään soveltuva kuva): ...

6.6   Renkaat ja pyörät

6.6.1   Rengas-pyöräyhdistelmät (29):

| a) | renkaista ilmoitetaan






  i) | kokomerkintä: ... |
| --- | --- | --- |

a)

renkaista ilmoitetaan

i)

kokomerkintä: ...

| ii) | kantavuusluku: ... |
| --- | --- |

ii)

kantavuusluku: ...

| iii) | nopeusluokkatunnus: ... |
| --- | --- |

iii)

nopeusluokkatunnus: ...

6.6.1.1   Akselit

6.6.1.1.1   Akseli 1: ...

6.6.1.1.2   Akseli 2: ...

jne.

9.   KORI

9.1   Korin tyyppi ilmoitetaan liitteessä II olevassa C osassa vahvistetuin koodein: ...

9.10.3   Istuimet

9.10.3.1   Istumapaikkojen määrä (30): ...

9.10.3.1.1   Sijainti ja järjestely: ...

9.10.3.5   R-pisteen koordinaatit tai piirustus (31)

9.10.3.5.1   Kuljettajan istuin: ...

9.10.3.5.2   Kaikki muut istumapaikat: ...

9.25   Ilmanvastuksen pienentämiseen tarkoitetut laitteet

9.25.1   Laitteen piirustus ja kuvaus:

11.   VETOAJONEUVOJEN JA PERÄVAUNUJEN TAI PUOLIPERÄVAUNUJEN VÄLISET KYTKENNÄT

11.1   Asennettujen tai asennettavien kytkentälaitteiden luokka ja tyyppi: ...

11.2   Asennettujen kytkentälaitteiden ominaisuudet D, U, S ja V taikka asennettavien kytkentälaitteiden vähimmäisominaisuudet D, U, S ja V: ... daN

13.   LINJA-AUTOJA KOSKEVAT ERITYISMÄÄRÄYKSET

13.1   Ajoneuvoalaluokka: alaluokka I, alaluokka II, alaluokka III, alaluokka A, alaluokka B (27)

13.2   Matkustajille varattu ala (m2)

13.2.1   Kokonaisala (S0): ...

13.2.2   Yläkerros (S0a) (27): ...

13.2.3   Alakerros (S0b) (27): ...

13.2.4   Seisovia matkustajia varten (S1): ...

13.3   Matkustajien lukumäärä (istuvat ja seisovat):

13.3.1   Kokonaismäärä (N): ...

13.3.2   Yläkerros (Na) (27): ...

13.3.3   Alakerros (Nb) (27): ...

13.4   Istuvien matkustajien lukumäärä

13.4.1   Kokonaismäärä (A): ...

13.4.2   Yläkerros (Aa) (27): ...

13.4.3   Alakerros (Ab) (27): ...

13.4.4   Pyörätuolipaikkojen lukumäärä luokkien M2 ja M3 ajoneuvoissa: ...

13.7   Matkatavaratilojen koko (m3): ...

13.12   Mittapiirustus, josta käy ilmi sisätilojen järjestely istumapaikkojen, seisoville matkustajille varatun alueen, pyörätuolimatkustajien, matkatavaratilojen, myös mahdollisten telineiden ja suksiboksien, osalta.

Selitykset

| (b) | Jos tyypin tunnisteessa on merkkejä, joilla ei ole merkitystä tässä ilmoituslomakkeessa tarkoitetun ajoneuvon, osan tai erillisen teknisen yksikön kuvailemisessa, ne on esitettävä asiakirjoissa tunnuksella ”?” (esim. ABC??123??). |
| --- | --- |

(b)

Jos tyypin tunnisteessa on merkkejä, joilla ei ole merkitystä tässä ilmoituslomakkeessa tarkoitetun ajoneuvon, osan tai erillisen teknisen yksikön kuvailemisessa, ne on esitettävä asiakirjoissa tunnuksella ”?” (esim. ABC??123??).

| (g3) | — | kohta 6.20. |
| --- | --- | --- |

(g3)

—

kohta 6.20.

| (g14) | — | kohta 6.9. |
| --- | --- | --- |

(g14)

—

kohta 6.9.

| (l) | Tämä luku on pyöristettävä lähimpään millimetrin kymmenesosaan. |
| --- | --- |

(l)

Tämä luku on pyöristettävä lähimpään millimetrin kymmenesosaan.

| (o) | Määritetään neuvoston direktiivin 80/1268/ETY vaatimusten mukaisesti. (33). |
| --- | --- |

(o)

Määritetään neuvoston direktiivin 80/1268/ETY vaatimusten mukaisesti. (33).

B   OSA

EY-tyyppihyväksyntätodistus

MALLI

Koko: A4 (210 × 297 mm)

EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUS

Ilmoitus ajoneuvotyypin

| — | EY-tyyppihyväksynnästä (1) |
| --- | --- |

—

EY-tyyppihyväksynnästä (1)

sen massojen ja mittojen osalta

| — | EY-tyyppihyväksynnän laajennuksesta (1) |
| --- | --- |

—

EY-tyyppihyväksynnän laajennuksesta (1)

| — | EY-tyyppihyväksynnän epäämisestä (1) |
| --- | --- |

—

EY-tyyppihyväksynnän epäämisestä (1)

| — | EY-tyyppihyväksynnän peruuttamisesta (1) |
| --- | --- |

—

EY-tyyppihyväksynnän peruuttamisesta (1)

asetuksen (EY) N:o .../... mukaisesti

EY-tyyppihyväksyntänumero:

Laajentamisen syy:

I   JAKSO

0.1   Merkki (valmistajan kauppanimi):

0.2   Tyyppi:

0.2.1   Kaupalliset nimet (jos saatavissa):

0.4   Ajoneuvoluokka (2):

0.5   Valmistajan toiminimi ja osoite:

0.8   Kokoonpanotehtaiden nimet ja osoitteet:

0.9   Valmistajan mahdollisen edustajan nimi ja osoite

II   JAKSO

1.   Lisätiedot (tarvittaessa): ks. lisäys

2.   Testien suorittamisesta vastaava tekninen tutkimuslaitos:

3.   Testausselosteen päiväys:Testausselosteen päiväys:

4.   Testausselosteen numero:

5.   Mahdolliset huomautukset:

6.   Paikka:

7.   Päiväys:

8.   Allekirjoitus:

| Liitteet | : | 1) | Hyväksyntäasiakirjat (kaikilla sivuilla on oltava tyyppihyväksyntäviranomaisen leima) |
| --- | --- | --- | --- |

Liitteet

:

1)

Hyväksyntäasiakirjat (kaikilla sivuilla on oltava tyyppihyväksyntäviranomaisen leima)

| 2) | Testausseloste |
| --- | --- |

2)

Testausseloste

| 3) | Niiden ajoneuvojen osalta, joihin on asennettu ilmajousitusta vastaavaksi tunnustettu jousitusjärjestelmä, jousitusjärjestelmän testausseloste ja tekninen kuvaus. |
| --- | --- |

3)

Niiden ajoneuvojen osalta, joihin on asennettu ilmajousitusta vastaavaksi tunnustettu jousitusjärjestelmä, jousitusjärjestelmän testausseloste ja tekninen kuvaus.

---

(1)  Luokitus liitteessä II olevaan A osaan sisältyvien määritelmien mukaisesti.

(2)  ’Eteentyönnetty ohjauslaite’ neuvoston direktiivin 74/297/ETY liitteessä I olevan 2.7 kohdan mukaisesti ().

(3)  EYVL L 165, 20.6.1974, s. 16.

(4)  Jos ajoneuvosta on sekä tavanomaisella ohjaamolla että makuuohjaamolla varustettu malli, ilmoitetaan massat ja mitat molemmissa tapauksissa.

(5)  ISO:n standardi 612:1978 – Road vehicles – Dimensions of motor vehicles and towed vehicles – terms and definitions.

(6)  Ilmoitetaan lisävarusteet, jotka vaikuttavat ajoneuvon mittoihin.

(7)

| (g1) | — | kohta 6.4. |
| --- | --- | --- |

(g1)

—

kohta 6.4.

(8)

| (g2) | — | kohta 6.19.2. |
| --- | --- | --- |

(g2)

—

kohta 6.19.2.

(9)

| (g4) | — | kohta 6.5. |
| --- | --- | --- |

(g4)

—

kohta 6.5.

(10)

| (g5) | — | kohta 6.1 ja muiden kuin luokan M1 ajoneuvojen osalta.
  Perävaunujen pituudet on määritettävä ISO:n standardin 612:1978 kohdan 6.1.2 mukaisesti. |
| --- | --- | --- |

(g5)

—

kohta 6.1 ja muiden kuin luokan M1 ajoneuvojen osalta.

Perävaunujen pituudet on määritettävä ISO:n standardin 612:1978 kohdan 6.1.2 mukaisesti.

(11)

| (g6) | — | kohta 6.17. |
| --- | --- | --- |

(g6)

—

kohta 6.17.

(12)

| (g7) | — | kohta 6.2 ja muiden kuin luokan M1 ajoneuvojen osalta. |
| --- | --- | --- |

(g7)

—

kohta 6.2 ja muiden kuin luokan M1 ajoneuvojen osalta.

(13)

| (g8) | — | kohta 6.3 ja muiden kuin luokan M1 ajoneuvojen osalta. |
| --- | --- | --- |

(g8)

—

kohta 6.3 ja muiden kuin luokan M1 ajoneuvojen osalta.

(14)

| (g9) | — | kohta 6.6. |
| --- | --- | --- |

(g9)

—

kohta 6.6.

(15)

| (g10) | — | kohta 6.10. |
| --- | --- | --- |

(g10)

—

kohta 6.10.

(16)  Ainoastaan maastoautojen määrittelytarkoituksessa.

(17)

| (g11) | — | kohta 6.7. |
| --- | --- | --- |

(g11)

—

kohta 6.7.

(18)

| (g12) | — | kohta 6.11. |
| --- | --- | --- |

(g12)

—

kohta 6.11.

(19)

| (g13) | — | kohta 6.18.1. |
| --- | --- | --- |

(g13)

—

kohta 6.18.1.

(20)  Kuljettajan massaksi arvioidaan 75 kg.

Nestettä sisältävät järjestelmät (lukuun ottamatta jätevesijärjestelmiä, jotka on jätettävä tyhjiksi) täytetään 100-prosenttisesti valmistajan eritelmien mukaisesti.

Edellä 2.6 kohdan a alakohdassa ja 2.6.1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja tietoja ei tarvitse toimittaa ajoneuvoluokista N2, N3, M2, M3, O3 ja O4.

(21)  Perävaunujen ja puoliperävaunujen sekä niiden ajoneuvojen osalta, joihin on kytketty merkittävän pystysuuntaisen kuormituksen kytkentälaitteeseen tai vetopöytään aiheuttava perävaunu tai puoliperävaunu, suurimpaan teknisesti sallittuun massaan sisällytetään kyseinen kuormitus jaettuna tavanomaisella painovoiman kiihtyvyydellä.

(22)  ’Kytkentäylitys’ on keskiakseliperävaunun kytkentäkohdan ja taka-akselien keskiviivan vaakasuora etäisyys.

(23)  Merkitään siten, että kunkin ajoneuvotyypin teknistä ratkaisua vastaava todellinen arvo käy selvästi ilmi.

(24)  Jos kyseessä on ajoneuvo, jonka käyttövoimana voidaan käyttää bensiiniä, dieselöljyä jne. tai niiden ja jonkin muun polttoaineen yhdistelmää, kohdat on toistettava.

Erikoismoottoreiden ja -järjestelmien osalta valmistajan on toimitettava tässä tarkoitettuja tietoja vastaavat tiedot.

(25)  Määritetään neuvoston direktiivin 80/1269/ETY () vaatimusten mukaisesti.

(26)  EYVL L 375, 31.12.1980, s. 46.

(27)  Tarpeeton viivataan yli (joissakin tapauksissa ei tarvitse viivata yli mitään, jos soveltuvia vaihtoehtoja on useampia).

(28)  Tarvittavat tiedot on annettava kaikkien ehdotettujen varianttien osalta.

(29)  Z-luokan renkaista, jotka on tarkoitettu asennettaviksi ajoneuvoon, jonka huippunopeus ylittää 300 km/h, on annettava vastaavat tiedot.

(30)  Ilmoitettava liikkuvan ajoneuvon istumapaikkojen määrä. Jos paikkamäärä on muunneltavissa, voidaan ilmoittaa paikkamäärän vaihteluväli.

(31)  ’R-pisteellä’ eli ’istuimen vertailupisteellä’ tarkoitetaan valmistajan määrittelemää suunnittelupistettä kullekin istuimelle ja se määritetään direktiivin 77/649/ETY () liitteessä III määritetyn kolmiulotteisen vertailujärjestelmän mukaisesti.

(32)  EYVL L 267, 19.10.1977, s. 1.

(33)  EYVL L 375, 31.12.1980, s. 36.

Lisäys

EY-tyyppihyväksyntätodistukseen nro ...

Huomautukset

| 1. | Ajoneuvo on tyyppihyväksytty tämän asetuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti (eli ajoneuvon uloimmat mitat ylittävät liitteen I osassa A, B, C tai D mainitut enimmäismitat): ... kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

1.

Ajoneuvo on tyyppihyväksytty tämän asetuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti (eli ajoneuvon uloimmat mitat ylittävät liitteen I osassa A, B, C tai D mainitut enimmäismitat): ... kyllä/ei (1)

| 2. | Ajoneuvoon on asennettu ilmajousitus: ... kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

2.

Ajoneuvoon on asennettu ilmajousitus: ... kyllä/ei (1)

| 3. | Ajoneuvoon on asennettu ilmajousitusta vastaavaksi tunnustettu jousitusjärjestelmä: ... kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

3.

Ajoneuvoon on asennettu ilmajousitusta vastaavaksi tunnustettu jousitusjärjestelmä: ... kyllä/ei (1)

| 4. | Ajoneuvo täyttää maastoajoneuvoa koskevat vaatimukset: ... kyllä/ei (1) |
| --- | --- |

4.

Ajoneuvo täyttää maastoajoneuvoa koskevat vaatimukset: ... kyllä/ei (1)

Selitys:

| (2) | Liitteessä II olevan A osan mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Liitteessä II olevan A osan mukaisesti.

---

(1)  Tarpeeton viivataan yli.

LIITE VI

Muutokset direktiivin 2007/46/EY liitteisiin I, III, IX ja XVI

Muutetaan direktiivi 2007/46/EY seuraavasti:

| 1) | Muutetaan liite I seuraavasti:






  a) | Korvataan 0.5 kohta seuraavasti:
  0.5   Valmistajan toiminimi ja osoite: ...” |
| --- | --- | --- |

1)

Muutetaan liite I seuraavasti:

a)

Korvataan 0.5 kohta seuraavasti:

0.5   Valmistajan toiminimi ja osoite: ...”

| b) | Korvataan 1.9 kohta seuraavasti:
  1.9   Ilmoitettava, onko vetoajoneuvo tarkoitettu puoliperävaunujen vai muiden perävaunujen vetämiseen ja onko kyseessä puoliperävaunu, keskiakseliperävaunu tai nivelöimättömällä vetoaisalla varustettu perävaunu: ...” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 1.9 kohta seuraavasti:

1.9   Ilmoitettava, onko vetoajoneuvo tarkoitettu puoliperävaunujen vai muiden perävaunujen vetämiseen ja onko kyseessä puoliperävaunu, keskiakseliperävaunu tai nivelöimättömällä vetoaisalla varustettu perävaunu: ...”

| c) | Lisätään 1.10 kohta seuraavasti:
  1.10   Ilmoitettava, onko ajoneuvo suunniteltu erityisesti lämpötilasäädeltyyn tavarankuljetukseen: ...” |
| --- | --- |

c)

Lisätään 1.10 kohta seuraavasti:

1.10   Ilmoitettava, onko ajoneuvo suunniteltu erityisesti lämpötilasäädeltyyn tavarankuljetukseen: ...”

| d) | Korvataan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   MASSAT JA MITAT(f) (g) (7)
  (kg ja mm) (viitataan tarvittaessa piirustukseen)” |
| --- | --- |

d)

Korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   MASSAT JA MITAT(f) (g) (7)

(kg ja mm) (viitataan tarvittaessa piirustukseen)”

| e) | Korvataan 2.1.1.1, 2.1.1.1.1 ja 2.1.1.1.2 kohta seuraavasti:
  ”2.1.2   Kolmi- tai useampiakseliset ajoneuvot
  2.1.2.1   Peräkkäisten akselien akseliväli etummaisesta takimmaiseen: ...
  2.1.2.2   Kokonaisakseliväli: ...” |
| --- | --- |

e)

Korvataan 2.1.1.1, 2.1.1.1.1 ja 2.1.1.1.2 kohta seuraavasti:

”2.1.2   Kolmi- tai useampiakseliset ajoneuvot

2.1.2.1   Peräkkäisten akselien akseliväli etummaisesta takimmaiseen: ...

2.1.2.2   Kokonaisakseliväli: ...”

| f) | Korvataan 2.5 ja 2.5.1 kohta seuraavasti:
  2.5   Keskeneräisten ajoneuvojen osalta ohjaavien akseleiden vähimmäismassa:

  ...” |
| --- | --- |

f)

Korvataan 2.5 ja 2.5.1 kohta seuraavasti:

2.5   Keskeneräisten ajoneuvojen osalta ohjaavien akseleiden vähimmäismassa:

...”

| g) | Korvataan 2.6. ja 2.6.1. kohta seuraavasti:
  ”2.6   Ajokuntoisen ajoneuvon massa (h)






  a) | kunkin variantin suurin ja pienin arvo: ... |
| --- | --- | --- |

g)

Korvataan 2.6. ja 2.6.1. kohta seuraavasti:

”2.6   Ajokuntoisen ajoneuvon massa (h)

a)

kunkin variantin suurin ja pienin arvo: ...

| b) | kunkin version massa (matriisi on esitettävä): ... |
| --- | --- |

b)

kunkin version massa (matriisi on esitettävä): ...

2.6.1   Tämän massan jakaantuminen akseleille ja puoliperävaunun, keskiakseliperävaunun tai nivelöimättömällä vetoaisalla varustetun perävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus: ...

| a) | kunkin variantin suurin ja pienin arvo: ... |
| --- | --- |

a)

kunkin variantin suurin ja pienin arvo: ...

| b) | kunkin version massa (matriisi on esitettävä) ...” |
| --- | --- |

b)

kunkin version massa (matriisi on esitettävä) ...”

| h) | Lisätään 2.6.2 kohta seuraavasti:
  2.6.2   Lisävarusteiden massa (ks. asetuksen (EU) N:o 1230/2012 2 artiklan 5 kohdassa annettu määritelmä) (1): ... |
| --- | --- |

h)

Lisätään 2.6.2 kohta seuraavasti:

2.6.2   Lisävarusteiden massa (ks. asetuksen (EU) N:o 1230/2012 2 artiklan 5 kohdassa annettu määritelmä) (1): ...

| i) | Korvataan 2.10 kohta seuraavasti:
  2.10   Kunkin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu massa: ...” |
| --- | --- |

i)

Korvataan 2.10 kohta seuraavasti:

2.10   Kunkin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu massa: ...”

| j) | Korvataan 2.11 kohta seuraavasti:
  ”2.11   Suurin teknisesti sallittu vetoajoneuvon hinattava massa:

  kun kyseessä on:” |
| --- | --- |

j)

Korvataan 2.11 kohta seuraavasti:

”2.11   Suurin teknisesti sallittu vetoajoneuvon hinattava massa:

kun kyseessä on:”

| k) | Korvataan 2.11.4 kohta seuraavasti:
  2.11.4   Nivelöimättömällä vetoaisalla varustettu perävaunu: ...” |
| --- | --- |

k)

Korvataan 2.11.4 kohta seuraavasti:

2.11.4   Nivelöimättömällä vetoaisalla varustettu perävaunu: ...”

| l) | Korvataan 2.11.5 kohta seuraavasti:
  2.11.5   Yhdistelmän suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna (3): ...” |
| --- | --- |

l)

Korvataan 2.11.5 kohta seuraavasti:

2.11.5   Yhdistelmän suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna (3): ...”

| m) | Korvataan 2.12, 2.12.1 ja 2.12.2 kohta seuraavasti:
  ”2.12   Suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa:

  2.12.1   vetoajoneuvo: ...
  2.12.2   puoliperävaunu, keskiakseliperävaunu tai nivelöimättömällä vetoaisalla varustettu perävaunu: ...” |
| --- | --- |

m)

Korvataan 2.12, 2.12.1 ja 2.12.2 kohta seuraavasti:

”2.12   Suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa:

2.12.1   vetoajoneuvo: ...

2.12.2   puoliperävaunu, keskiakseliperävaunu tai nivelöimättömällä vetoaisalla varustettu perävaunu: ...”

| n) | Korvataan 2.16–2.16.5 kohta seuraavasti:
  ”2.16   Suurimmat rekisteröinnissä ja käytössä sallitut massat (valinnainen)

  2.16.1   Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu kokonaismassa: ...
  2.16.2   Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu massa kutakin akselia kohti ja, jos kyseessä on puoliperävaunu tai keskiakseliperävaunu, valmistajan ilmoittama kytkentäkohtaan kohdistuva suunniteltu kuorma, jos tämä kuorma on pienempi kuin suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa: ...
  2.16.3   Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu massa kutakin akseliryhmää kohti: ...
  2.16.4   Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu hinattava massa: ...
  2.16.5   Yhdistelmän suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu massa: ...” |
| --- | --- |

n)

Korvataan 2.16–2.16.5 kohta seuraavasti:

”2.16   Suurimmat rekisteröinnissä ja käytössä sallitut massat (valinnainen)

2.16.1   Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu kokonaismassa: ...

2.16.2   Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu massa kutakin akselia kohti ja, jos kyseessä on puoliperävaunu tai keskiakseliperävaunu, valmistajan ilmoittama kytkentäkohtaan kohdistuva suunniteltu kuorma, jos tämä kuorma on pienempi kuin suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa: ...

2.16.3   Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu massa kutakin akseliryhmää kohti: ...

2.16.4   Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu hinattava massa: ...

2.16.5   Yhdistelmän suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu massa: ...”

| o) | Lisätään 13.12 kohta seuraavasti:
  13.12   Mittapiirustus, josta käy ilmi sisätilojen järjestely istumapaikkojen, seisoville matkustajille varatun alueen, pyörätuolimatkustajien ja matkatavaratilojen, myös mahdollisten telineiden ja suksiboksien, osalta.” |
| --- | --- |

o)

Lisätään 13.12 kohta seuraavasti:

13.12   Mittapiirustus, josta käy ilmi sisätilojen järjestely istumapaikkojen, seisoville matkustajille varatun alueen, pyörätuolimatkustajien ja matkatavaratilojen, myös mahdollisten telineiden ja suksiboksien, osalta.”

| p) | Muutetaan selittävät huomautukset seuraavasti:






  i) | Lisätään huomautus (7) seuraavasti:






  ”(7) | Ilmoitetaan valinnaiset varusteet, jotka vaikuttavat ajoneuvon mittoihin.” |
| --- | --- | --- | --- |

p)

Muutetaan selittävät huomautukset seuraavasti:

i)

Lisätään huomautus (7) seuraavasti:

”(7)

Ilmoitetaan valinnaiset varusteet, jotka vaikuttavat ajoneuvon mittoihin.”

| ii) | Korvataan huomautus (h) seuraavasti:






  ”(h) | Kuljettajan massaksi arvioidaan 75 kg.
  Nestettä sisältävät järjestelmät (lukuun ottamatta jätevesijärjestelmiä, jotka on jätettävä tyhjiksi) täytetään 100-prosenttisesti valmistajan eritelmien mukaisesti.
  Edellä 2.6 kohdan b alakohdassa ja 2.6.1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja tietoja ei tarvitse toimittaa ajoneuvoluokista N2, N3, M2, M3, O3 ja O4.” |
| --- | --- | --- |

ii)

Korvataan huomautus (h) seuraavasti:

”(h)

Kuljettajan massaksi arvioidaan 75 kg.

Nestettä sisältävät järjestelmät (lukuun ottamatta jätevesijärjestelmiä, jotka on jätettävä tyhjiksi) täytetään 100-prosenttisesti valmistajan eritelmien mukaisesti.

Edellä 2.6 kohdan b alakohdassa ja 2.6.1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja tietoja ei tarvitse toimittaa ajoneuvoluokista N2, N3, M2, M3, O3 ja O4.”

| 2) | Muutetaan liitteessä III oleva I osa seuraavasti:






  a) | Muutetaan A jakso seuraavasti:






  i) | Korvataan 0.5 kohta seuraavasti:
  0.5   Valmistajan toiminimi ja osoite: ...” |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Muutetaan liitteessä III oleva I osa seuraavasti:

a)

Muutetaan A jakso seuraavasti:

i)

Korvataan 0.5 kohta seuraavasti:

0.5   Valmistajan toiminimi ja osoite: ...”

| ii) | Lisätään 1.9 ja 1.10 kohta seuraavasti:
  1.9   Ilmoitetaan, onko vetoajoneuvo tarkoitettu puoliperävaunujen vai muiden perävaunujen vetämiseen ja onko kyseessä puoliperävaunu, keskiakseliperävaunu tai nivelöimättömällä vetoaisalla varustettu perävaunu: ...
  1.10   Ilmoitetaan, onko ajoneuvo suunniteltu erityisesti lämpötilasäädeltyyn tavarankuljetukseen: ...” |
| --- | --- |

ii)

Lisätään 1.9 ja 1.10 kohta seuraavasti:

1.9   Ilmoitetaan, onko vetoajoneuvo tarkoitettu puoliperävaunujen vai muiden perävaunujen vetämiseen ja onko kyseessä puoliperävaunu, keskiakseliperävaunu tai nivelöimättömällä vetoaisalla varustettu perävaunu: ...

1.10   Ilmoitetaan, onko ajoneuvo suunniteltu erityisesti lämpötilasäädeltyyn tavarankuljetukseen: ...”

| iii) | Korvataan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   MASSAT JA MITAT(f) (g) (7)
  (kg ja mm) (viitataan tarvittaessa piirustukseen)” |
| --- | --- |

iii)

Korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   MASSAT JA MITAT(f) (g) (7)

(kg ja mm) (viitataan tarvittaessa piirustukseen)”

| iv) | Lisätään 2.5 kohta seuraavasti:
  2.5   Keskeneräisten ajoneuvojen osalta ohjaavien akseleiden vähimmäismassa: ...” |
| --- | --- |

iv)

Lisätään 2.5 kohta seuraavasti:

2.5   Keskeneräisten ajoneuvojen osalta ohjaavien akseleiden vähimmäismassa: ...”

| v) | Korvataan 2.6 ja 2.6.1 kohta seuraavasti:
  ”2.6   Ajokuntoisen ajoneuvon massa (h)






  a) | kunkin variantin suurin ja pienin arvo: ... |
| --- | --- | --- |

v)

Korvataan 2.6 ja 2.6.1 kohta seuraavasti:

”2.6   Ajokuntoisen ajoneuvon massa (h)

a)

kunkin variantin suurin ja pienin arvo: ...

| b) | kunkin version massa (matriisi on esitettävä) ... |
| --- | --- |

b)

kunkin version massa (matriisi on esitettävä) ...

2.6.1   Tämän massan jakaantuminen akseleille ja puoliperävaunun, nivelöimättömällä vetoaisalla varustetun perävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus:

| a) | kunkin variantin suurin ja pienin arvo: ... |
| --- | --- |

a)

kunkin variantin suurin ja pienin arvo: ...

| b) | kunkin version massa (matriisi on esitettävä) ...” |
| --- | --- |

b)

kunkin version massa (matriisi on esitettävä) ...”

| vi) | Lisätään 2.6.2 kohta seuraavasti:
  2.6.2   Lisävarusteiden massa (ks. asetuksen (EU) N:o 1230/2012 2 artiklan 5 kohdan määritelmä): ...” |
| --- | --- |

vi)

Lisätään 2.6.2 kohta seuraavasti:

2.6.2   Lisävarusteiden massa (ks. asetuksen (EU) N:o 1230/2012 2 artiklan 5 kohdan määritelmä): ...”

| vii) | Korvataan 2.10 kohta seuraavasti:
  2.10   Kunkin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu massa: ...” |
| --- | --- |

vii)

Korvataan 2.10 kohta seuraavasti:

2.10   Kunkin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu massa: ...”

| viii) | Korvataan 2.11 kohta seuraavasti:
  ”2.11   Suurin teknisesti sallittu vetoajoneuvon hinattava massa:

  kun kyseessä on:” |
| --- | --- |

viii)

Korvataan 2.11 kohta seuraavasti:

”2.11   Suurin teknisesti sallittu vetoajoneuvon hinattava massa:

kun kyseessä on:”

| ix) | Korvataan 2.11.4 kohta seuraavasti:
  2.11.4   Nivelöimättömällä vetoaisalla varustettu perävaunu: ...” |
| --- | --- |

ix)

Korvataan 2.11.4 kohta seuraavasti:

2.11.4   Nivelöimättömällä vetoaisalla varustettu perävaunu: ...”

| x) | Korvataan 2.11.5 kohta seuraavasti:
  2.11.5   Yhdistelmän suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna (3): ...” |
| --- | --- |

x)

Korvataan 2.11.5 kohta seuraavasti:

2.11.5   Yhdistelmän suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna (3): ...”

| xi) | Korvataan 2.12, 2.12.1 ja 2.12.2 kohta seuraavasti:
  ”2.12   Suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa:

  2.12.1   vetoajoneuvo: ...
  2.12.2   puoliperävaunu, keskiakseliperävaunu tai nivelöimättömällä vetoaisalla varustettu perävaunu: ...” |
| --- | --- |

xi)

Korvataan 2.12, 2.12.1 ja 2.12.2 kohta seuraavasti:

”2.12   Suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa:

2.12.1   vetoajoneuvo: ...

2.12.2   puoliperävaunu, keskiakseliperävaunu tai nivelöimättömällä vetoaisalla varustettu perävaunu: ...”

| xii) | Korvataan 2.16–2.16.5 kohta seuraavasti:
  ”2.16   Suurimmat rekisteröinnissä ja käytössä sallitut massat (valinnainen)

  2.16.1   Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu massa kuormitettuna: ...
  2.16.2   Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu massa kutakin akselia kohti ja, jos kyseessä on puoliperävaunu tai keskiakseliperävaunu, valmistajan ilmoittama kytkentäkohtaan kohdistuva suunniteltu kuorma, jos tämä kuorma on pienempi kuin suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa: ...
  2.16.3   Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu massa kutakin akseliryhmää kohti: ...
  2.16.4   Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu hinattava massa: ...
  2.16.5   Yhdistelmän suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu massa: ...” |
| --- | --- |

xii)

Korvataan 2.16–2.16.5 kohta seuraavasti:

”2.16   Suurimmat rekisteröinnissä ja käytössä sallitut massat (valinnainen)

2.16.1   Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu massa kuormitettuna: ...

2.16.2   Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu massa kutakin akselia kohti ja, jos kyseessä on puoliperävaunu tai keskiakseliperävaunu, valmistajan ilmoittama kytkentäkohtaan kohdistuva suunniteltu kuorma, jos tämä kuorma on pienempi kuin suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa: ...

2.16.3   Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu massa kutakin akseliryhmää kohti: ...

2.16.4   Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu hinattava massa: ...

2.16.5   Yhdistelmän suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu massa: ...”

| b) | Muutetaan B jakso seuraavasti:






  i) | Korvataan 0.5 kohta seuraavasti:
  0.5   Valmistajan toiminimi ja osoite: ...” |
| --- | --- | --- |

b)

Muutetaan B jakso seuraavasti:

i)

Korvataan 0.5 kohta seuraavasti:

0.5   Valmistajan toiminimi ja osoite: ...”

| ii) | Lisätään 1.9 ja 1.10 kohta seuraavasti:
  1.9   Ilmoitetaan, onko vetoajoneuvo tarkoitettu puoliperävaunujen vai muiden perävaunujen vetämiseen ja onko kyseessä puoliperävaunu, keskiakseliperävaunu tai nivelöimättömällä vetoaisalla varustettu perävaunu: ...
  1.10   Ilmoitetaan, onko ajoneuvo suunniteltu erityisesti lämpötilasäädeltyyn tavarankuljetukseen: ...” |
| --- | --- |

ii)

Lisätään 1.9 ja 1.10 kohta seuraavasti:

1.9   Ilmoitetaan, onko vetoajoneuvo tarkoitettu puoliperävaunujen vai muiden perävaunujen vetämiseen ja onko kyseessä puoliperävaunu, keskiakseliperävaunu tai nivelöimättömällä vetoaisalla varustettu perävaunu: ...

1.10   Ilmoitetaan, onko ajoneuvo suunniteltu erityisesti lämpötilasäädeltyyn tavarankuljetukseen: ...”

| iii) | Korvataan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   MASSAT JA MITAT(f) (g) (7)
  (kg ja mm) (viitataan tarvittaessa piirustukseen)” |
| --- | --- |

iii)

Korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   MASSAT JA MITAT(f) (g) (7)

(kg ja mm) (viitataan tarvittaessa piirustukseen)”

| iv) | Korvataan 2.6 ja 2.6.1 kohta seuraavasti:
  ”2.6   Ajokuntoisen ajoneuvon massa (h)






  a) | kunkin variantin suurin ja pienin arvo: ... |
| --- | --- | --- |

iv)

Korvataan 2.6 ja 2.6.1 kohta seuraavasti:

”2.6   Ajokuntoisen ajoneuvon massa (h)

a)

kunkin variantin suurin ja pienin arvo: ...

| b) | kunkin version massa (matriisi on esitettävä) ... |
| --- | --- |

b)

kunkin version massa (matriisi on esitettävä) ...

2.6.1   Tämän massan jakaantuminen akseleille ja puoliperävaunun, nivelöimättömällä vetoaisalla varustetun perävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus: ...

| a) | kunkin variantin suurin ja pienin arvo: ... |
| --- | --- |

a)

kunkin variantin suurin ja pienin arvo: ...

| b) | kunkin version massa (matriisi on esitettävä) ...” |
| --- | --- |

b)

kunkin version massa (matriisi on esitettävä) ...”

| v) | Lisätään 2.6.2 kohta seuraavasti:
  2.6.2   Lisävarusteiden massa (ks. asetuksen (EU) N:o 1230/2012 2 artiklan 5 kohdan määritelmä): ...” |
| --- | --- |

v)

Lisätään 2.6.2 kohta seuraavasti:

2.6.2   Lisävarusteiden massa (ks. asetuksen (EU) N:o 1230/2012 2 artiklan 5 kohdan määritelmä): ...”

| vi) | Korvataan 2.10 kohta seuraavasti:
  2.10   Kunkin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu massa: ...” |
| --- | --- |

vi)

Korvataan 2.10 kohta seuraavasti:

2.10   Kunkin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu massa: ...”

| vii) | Korvataan 2.12 ja 2.12.2 kohta seuraavasti:
  ”2.12   Suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa:

  2.12.2   puoliperävaunu, keskiakseliperävaunu tai nivelöimättömällä vetoaisalla varustettu perävaunu: ...” |
| --- | --- |

vii)

Korvataan 2.12 ja 2.12.2 kohta seuraavasti:

”2.12   Suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa:

2.12.2   puoliperävaunu, keskiakseliperävaunu tai nivelöimättömällä vetoaisalla varustettu perävaunu: ...”

| viii) | Korvataan 2.16–2.16.3 kohta seuraavasti:
  ”2.16   Suurimmat rekisteröinnissä ja käytössä sallitut massat (valinnainen)

  2.16.1   Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu kokonaismassa: ...
  2.16.2   Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu massa kutakin akselia kohti ja, jos kyseessä on puoliperävaunu tai keskiakseliperävaunu, valmistajan ilmoittama kytkentäkohtaan kohdistuva suunniteltu kuorma, jos tämä kuorma on pienempi kuin suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa: ...
  2.16.3   Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu massa kutakin akseliryhmää kohti: ...” |
| --- | --- |

viii)

Korvataan 2.16–2.16.3 kohta seuraavasti:

”2.16   Suurimmat rekisteröinnissä ja käytössä sallitut massat (valinnainen)

2.16.1   Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu kokonaismassa: ...

2.16.2   Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu massa kutakin akselia kohti ja, jos kyseessä on puoliperävaunu tai keskiakseliperävaunu, valmistajan ilmoittama kytkentäkohtaan kohdistuva suunniteltu kuorma, jos tämä kuorma on pienempi kuin suurin teknisesti sallittu massa kytkentäkohdassa: ...

2.16.3   Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu massa kutakin akseliryhmää kohti: ...”

| ix) | Poistetaan 2.16.5 kohta. |
| --- | --- |

ix)

Poistetaan 2.16.5 kohta.

| 3. | Muutetaan liite IX seuraavasti:






  a) | Kohdassa ”Malli A1 – sivu 1 – Valmiit ajoneuvot – EY-vaatimustenmukaisuustodistus” korvataan 0.5 kohta seuraavasti:
  0.5   Valmistajan toiminimi ja osoite: ...” |
| --- | --- | --- |

3.

Muutetaan liite IX seuraavasti:

a)

Kohdassa ”Malli A1 – sivu 1 – Valmiit ajoneuvot – EY-vaatimustenmukaisuustodistus” korvataan 0.5 kohta seuraavasti:

0.5   Valmistajan toiminimi ja osoite: ...”

| b) | Kohdassa ”Malli A2 – sivu 1 – Valmiit ajoneuvot, jotka tyyppihyväksytään pienissä sarjoissa – [Vuosi] – [Juokseva numero] – EY-vaatimustenmukaisuustodistus” korvataan 0.5 kohta seuraavasti:
  0.5   Valmistajan toiminimi ja osoite: ...” |
| --- | --- |

b)

Kohdassa ”Malli A2 – sivu 1 – Valmiit ajoneuvot, jotka tyyppihyväksytään pienissä sarjoissa – [Vuosi] – [Juokseva numero] – EY-vaatimustenmukaisuustodistus” korvataan 0.5 kohta seuraavasti:

0.5   Valmistajan toiminimi ja osoite: ...”

| c) | Kohdassa ”Malli B – sivu 1 – Valmistuneet ajoneuvot – EY-vaatimustenmukaisuustodistus” korvataan 0.5 kohta seuraavasti:
  0.5   Valmistajan toiminimi ja osoite: ...” |
| --- | --- |

c)

Kohdassa ”Malli B – sivu 1 – Valmistuneet ajoneuvot – EY-vaatimustenmukaisuustodistus” korvataan 0.5 kohta seuraavasti:

0.5   Valmistajan toiminimi ja osoite: ...”

| d) | Kohdassa ”Malli C1 – sivu 1 – Keskeneräiset ajoneuvot – EY-vaatimustenmukaisuustodistus” korvataan 0.5 kohta seuraavasti:
  0.5   Valmistajan toiminimi ja osoite: ...” |
| --- | --- |

d)

Kohdassa ”Malli C1 – sivu 1 – Keskeneräiset ajoneuvot – EY-vaatimustenmukaisuustodistus” korvataan 0.5 kohta seuraavasti:

0.5   Valmistajan toiminimi ja osoite: ...”

| e) | Kohdassa ”Malli C2 – sivu 1 – Keskeneräiset ajoneuvot, jotka tyyppihyväksytään pienissä sarjoissa – [Vuosi] – [Juokseva numero] – EY-vaatimustenmukaisuustodistus” korvataan 0.5 kohta seuraavasti:
  0.5   Valmistajan toiminimi ja osoite: ...” |
| --- | --- |

e)

Kohdassa ”Malli C2 – sivu 1 – Keskeneräiset ajoneuvot, jotka tyyppihyväksytään pienissä sarjoissa – [Vuosi] – [Juokseva numero] – EY-vaatimustenmukaisuustodistus” korvataan 0.5 kohta seuraavasti:

0.5   Valmistajan toiminimi ja osoite: ...”

| f) | Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka M1 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” korvataan 13 kohta seuraavasti:
  13.   Ajokuntoisen ajoneuvon massa: ...kg” |
| --- | --- |

f)

Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka M1 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” korvataan 13 kohta seuraavasti:

13.   Ajokuntoisen ajoneuvon massa: ...kg”

| g) | Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka M1 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” lisätään 13.2 kohta seuraavasti:
  13.2   Ajoneuvon todellinen massa: ...kg” |
| --- | --- |

g)

Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka M1 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” lisätään 13.2 kohta seuraavasti:

13.2   Ajoneuvon todellinen massa: ...kg”

| h) | Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka M2 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” korvataan 13 kohta seuraavasti:
  13.   Ajokuntoisen ajoneuvon massa: ...kg” |
| --- | --- |

h)

Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka M2 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” korvataan 13 kohta seuraavasti:

13.   Ajokuntoisen ajoneuvon massa: ...kg”

| i) | Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka M2 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” lisätään 13.2 kohta seuraavasti:
  13.2   Ajoneuvon todellinen massa: ...kg” |
| --- | --- |

i)

Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka M2 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” lisätään 13.2 kohta seuraavasti:

13.2   Ajoneuvon todellinen massa: ...kg”

| j) | Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka M3 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” korvataan 13 kohta seuraavasti:
  13.   Ajokuntoisen ajoneuvon massa: ...kg” |
| --- | --- |

j)

Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka M3 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” korvataan 13 kohta seuraavasti:

13.   Ajokuntoisen ajoneuvon massa: ...kg”

| k) | Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka M3 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” lisätään 13.2 kohta seuraavasti:
  13.2   Ajoneuvon todellinen massa: ...kg” |
| --- | --- |

k)

Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka M3 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” lisätään 13.2 kohta seuraavasti:

13.2   Ajoneuvon todellinen massa: ...kg”

| l) | Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka N1 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” korvataan 13 kohta seuraavasti:
  13.   Ajokuntoisen ajoneuvon massa: ...kg” |
| --- | --- |

l)

Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka N1 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” korvataan 13 kohta seuraavasti:

13.   Ajokuntoisen ajoneuvon massa: ...kg”

| m) | Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka N1 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” lisätään 13.2 kohta seuraavasti:
  13.2   Ajoneuvon todellinen massa: ...kg” |
| --- | --- |

m)

Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka N1 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” lisätään 13.2 kohta seuraavasti:

13.2   Ajoneuvon todellinen massa: ...kg”

| n) | Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka N2 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” korvataan 13 kohta seuraavasti:
  13.   Ajokuntoisen ajoneuvon massa: ...kg” |
| --- | --- |

n)

Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka N2 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” korvataan 13 kohta seuraavasti:

13.   Ajokuntoisen ajoneuvon massa: ...kg”

| o) | Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka N2 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” lisätään 13.2 kohta seuraavasti:
  13.2   Ajoneuvon todellinen massa: ...kg” |
| --- | --- |

o)

Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka N2 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” lisätään 13.2 kohta seuraavasti:

13.2   Ajoneuvon todellinen massa: ...kg”

| p) | Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka N3 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” korvataan 13 kohta seuraavasti:
  13.   Ajokuntoisen ajoneuvon massa: ...kg” |
| --- | --- |

p)

Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka N3 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” korvataan 13 kohta seuraavasti:

13.   Ajokuntoisen ajoneuvon massa: ...kg”

| q) | Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka N3 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” lisätään 13.2 kohta seuraavasti:
  13.2   Ajoneuvon todellinen massa: ...kg” |
| --- | --- |

q)

Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka N3 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” lisätään 13.2 kohta seuraavasti:

13.2   Ajoneuvon todellinen massa: ...kg”

| r) | Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokat O1 ja O2 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” korvataan 13 kohta seuraavasti:
  13.   Ajokuntoisen ajoneuvon massa: ...kg” |
| --- | --- |

r)

Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokat O1 ja O2 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” korvataan 13 kohta seuraavasti:

13.   Ajokuntoisen ajoneuvon massa: ...kg”

| s) | Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokat O1 ja O2 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” lisätään 13.2 kohta seuraavasti:
  13.2   Ajoneuvon todellinen massa: ...kg” |
| --- | --- |

s)

Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokat O1 ja O2 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” lisätään 13.2 kohta seuraavasti:

13.2   Ajoneuvon todellinen massa: ...kg”

| t) | Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokat O3 ja O4 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” korvataan 13 kohta seuraavasti:
  13.   Ajokuntoisen ajoneuvon massa: ...kg” |
| --- | --- |

t)

Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokat O3 ja O4 (valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)” korvataan 13 kohta seuraavasti:

13.   Ajokuntoisen ajoneuvon massa: ...kg”

| u) | Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka M1 (keskeneräiset ajoneuvot)” lisätään 13.2 kohta seuraavasti:
  13.2   Ajoneuvon todellinen massa: ...kg” |
| --- | --- |

u)

Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka M1 (keskeneräiset ajoneuvot)” lisätään 13.2 kohta seuraavasti:

13.2   Ajoneuvon todellinen massa: ...kg”

| v) | Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka M1 (keskeneräiset ajoneuvot)” korvataan 14 kohta seuraavasti:
  14.   Ajoneuvon todellinen massa: ...kg” |
| --- | --- |

v)

Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka M1 (keskeneräiset ajoneuvot)” korvataan 14 kohta seuraavasti:

14.   Ajoneuvon todellinen massa: ...kg”

| w) | Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka M2 (keskeneräiset ajoneuvot)” korvataan 14 kohta seuraavasti:
  14.   Ajoneuvon todellinen massa: ...kg” |
| --- | --- |

w)

Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka M2 (keskeneräiset ajoneuvot)” korvataan 14 kohta seuraavasti:

14.   Ajoneuvon todellinen massa: ...kg”

| x) | Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka M3 (keskeneräiset ajoneuvot)” korvataan 14 kohta seuraavasti:
  14.   Ajoneuvon todellinen massa: ...kg” |
| --- | --- |

x)

Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka M3 (keskeneräiset ajoneuvot)” korvataan 14 kohta seuraavasti:

14.   Ajoneuvon todellinen massa: ...kg”

| y) | Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka N1 (keskeneräiset ajoneuvot)” lisätään 13 kohta seuraavasti:
  13.   Ajokuntoisen ajoneuvon massa: ...kg” |
| --- | --- |

y)

Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka N1 (keskeneräiset ajoneuvot)” lisätään 13 kohta seuraavasti:

13.   Ajokuntoisen ajoneuvon massa: ...kg”

| z) | Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka N1 (keskeneräiset ajoneuvot)” korvataan 14 kohta seuraavasti:
  14.   Ajoneuvon todellinen massa: ...kg” |
| --- | --- |

z)

Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka N1 (keskeneräiset ajoneuvot)” korvataan 14 kohta seuraavasti:

14.   Ajoneuvon todellinen massa: ...kg”

| aa) | Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka N2 (keskeneräiset ajoneuvot)” korvataan 14 kohta seuraavasti:
  14   Ajoneuvon todellinen massa: ...kg” |
| --- | --- |

aa)

Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka N2 (keskeneräiset ajoneuvot)” korvataan 14 kohta seuraavasti:

14   Ajoneuvon todellinen massa: ...kg”

| ab) | Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka N3 (keskeneräiset ajoneuvot)” korvataan 14 kohta seuraavasti:
  14.   Ajoneuvon todellinen massa: ...kg” |
| --- | --- |

ab)

Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokka N3 (keskeneräiset ajoneuvot)” korvataan 14 kohta seuraavasti:

14.   Ajoneuvon todellinen massa: ...kg”

| ac) | Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokat O1 ja O2 (keskeneräiset ajoneuvot)” korvataan 14 kohta seuraavasti:
  14   Ajoneuvon todellinen massa: ...kg” |
| --- | --- |

ac)

Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokat O1 ja O2 (keskeneräiset ajoneuvot)” korvataan 14 kohta seuraavasti:

14   Ajoneuvon todellinen massa: ...kg”

| ad) | Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokat O3 ja O4 (keskeneräiset ajoneuvot)” korvataan 14 kohta seuraavasti:
  14   Ajoneuvon todellinen massa: ...kg” |
| --- | --- |

ad)

Kohdassa ”Sivu 2 – Ajoneuvoluokat O3 ja O4 (keskeneräiset ajoneuvot)” korvataan 14 kohta seuraavasti:

14   Ajoneuvon todellinen massa: ...kg”

| ae) | Poistetaan huomautus (f) kohdasta ”Selittävät huomautukset liitteeseen IX” |
| --- | --- |

ae)

Poistetaan huomautus (f) kohdasta ”Selittävät huomautukset liitteeseen IX”

| 4. | Muutetaan liite XVI seuraavasti:






  a) | Lisätään säädösluetteloon kohta 44 seuraavasti:
  ”44   Asetus (EU) N:o 1230/2012” |
| --- | --- | --- |

4.

Muutetaan liite XVI seuraavasti:

a)

Lisätään säädösluetteloon kohta 44 seuraavasti:

”44   Asetus (EU) N:o 1230/2012”

| b) | Lisätään 44 kohta lisäykseen 2 seuraavasti: | Säädöksen numero | Liite ja kohta | Erityisedellytykset |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”44 | Asetus (EU) N:o 1230/2012 | liitteessä I olevan B osan 7 ja 8 kohta | a) | Kääntyvyysvaatimusten täyttymisen tarkistus, myös sellaisten ajoneuvojen osalta, joihin on asennettu nostettavia tai kuormattavia akseleita |

b)

Lisätään 44 kohta lisäykseen 2 seuraavasti:

Säädöksen numero

Liite ja kohta

Erityisedellytykset

”44

Asetus (EU) N:o 1230/2012

liitteessä I olevan B osan 7 ja 8 kohta

a)

Kääntyvyysvaatimusten täyttymisen tarkistus, myös sellaisten ajoneuvojen osalta, joihin on asennettu nostettavia tai kuormattavia akseleita

liitteessä I olevan C osan 6 ja 7 kohta

| b) | Suurimman pyyhkäisyetäisyyden mittaaminen ajoneuvon takana.” |
| --- | --- |

b)

Suurimman pyyhkäisyetäisyyden mittaaminen ajoneuvon takana.”

---

(1)  EUVL L 353, 21.12.2012, s. 31.”

LIITE VII

”LIITE XII

PIENTEN SARJOJEN JA SARJAN VIIMEISTEN AJONEUVOJEN ENIMMÄISMÄÄRÄT

A.   PIENTEN SARJOJEN ENIMMÄISMÄÄRÄT

| 1. | Euroopan unionissa vuosittain 22 artiklan mukaisesti rekisteröitävien, myytävien tai käyttöön otettavien samantyyppisten ajoneuvojen yksikkömäärä ei saa ylittää seuraavia ajoneuvoluokkakohtaisia enimmäismääriä:






  Luokka | Yksikkömäärä |
| --- | --- | --- |
| M1 | 1 000 |
| M2, M3 | 0 |
| N1 | 0 |
| N2, N3 | 0 |
| O1, O2 | 0 |
| O3, O4 | 0 |

1.

Euroopan unionissa vuosittain 22 artiklan mukaisesti rekisteröitävien, myytävien tai käyttöön otettavien samantyyppisten ajoneuvojen yksikkömäärä ei saa ylittää seuraavia ajoneuvoluokkakohtaisia enimmäismääriä:

Luokka

Yksikkömäärä

M1

1 000

M2, M3

0

N1

0

N2, N3

0

O1, O2

0

O3, O4

0

| 2. | Yhdessä jäsenvaltiossa vuosittain 23 artiklan mukaisesti rekisteröitävien, myytävien tai käyttöön otettavien samantyyppisten ajoneuvojen yksikkömäärän määrittää kyseinen jäsenvaltio, mutta se ei saa ylittää seuraavia ajoneuvoluokkakohtaisia enimmäismääriä:






  Luokka | Yksikkömäärä |
| --- | --- | --- |
| M1 | 75 |
| M2, M3 | 250 |
| N1 | 500 |
| N2, N3 | 250 |
| O1, O2 | 500 |
| O3, O4 | 250 |

2.

Yhdessä jäsenvaltiossa vuosittain 23 artiklan mukaisesti rekisteröitävien, myytävien tai käyttöön otettavien samantyyppisten ajoneuvojen yksikkömäärän määrittää kyseinen jäsenvaltio, mutta se ei saa ylittää seuraavia ajoneuvoluokkakohtaisia enimmäismääriä:

Luokka

Yksikkömäärä

M1

75

M2, M3

250

N1

500

N2, N3

250

O1, O2

500

O3, O4

250

| 3. | Yhdessä jäsenvaltiossa vuosittain asetuksen (EU) N:o 1230/2012 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti rekisteröitävien, myytävien tai käyttöön otettavien samantyyppisten ajoneuvojen yksikkömäärän määrittää kyseinen jäsenvaltio, mutta se ei saa ylittää seuraavia ajoneuvoluokkakohtaisia enimmäismääriä:






  Luokka | Yksikkömäärä |
| --- | --- | --- |
| M2, M3 | 1 000 |
| N2, N3 | 1 200 |
| O3, O4 | 2 000 |

3.

Yhdessä jäsenvaltiossa vuosittain asetuksen (EU) N:o 1230/2012 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti rekisteröitävien, myytävien tai käyttöön otettavien samantyyppisten ajoneuvojen yksikkömäärän määrittää kyseinen jäsenvaltio, mutta se ei saa ylittää seuraavia ajoneuvoluokkakohtaisia enimmäismääriä:

Luokka

Yksikkömäärä

M2, M3

1 000

N2, N3

1 200

O3, O4

2 000

B.   SARJAN VIIMEISTEN AJONEUVOJEN ENIMMÄISMÄÄRÄT

Sarjan viimeisiin ajoneuvoihin sovellettavan menettelyn mukaisesti kussakin jäsenvaltiossa käyttöönotettavien valmiiden ja valmistuneiden ajoneuvojen enimmäismäärää rajoitetaan toisella seuraavista keinoista jäsenvaltion valinnan mukaan:

| 1. | yhtä tai useampaa tyyppiä edustavien ajoneuvojen suurin lukumäärä saa olla luokan M1 osalta enintään 10 prosenttia ja kunkin muun luokan osalta enintään 30 prosenttia edellisenä vuonna kyseisessä jäsenvaltiossa käyttöönotettujen kaikkia asianomaisia tyyppejä edustavien ajoneuvojen lukumäärästä.
  Jos luokan M1 osalta 10 prosenttia tai kunkin muun luokan osalta 30 prosenttia on vähemmän kuin 100 ajoneuvoa, jäsenvaltio saa sallia enintään 100 ajoneuvon käyttöönoton, |
| --- | --- |

1.

yhtä tai useampaa tyyppiä edustavien ajoneuvojen suurin lukumäärä saa olla luokan M1 osalta enintään 10 prosenttia ja kunkin muun luokan osalta enintään 30 prosenttia edellisenä vuonna kyseisessä jäsenvaltiossa käyttöönotettujen kaikkia asianomaisia tyyppejä edustavien ajoneuvojen lukumäärästä.

Jos luokan M1 osalta 10 prosenttia tai kunkin muun luokan osalta 30 prosenttia on vähemmän kuin 100 ajoneuvoa, jäsenvaltio saa sallia enintään 100 ajoneuvon käyttöönoton,

| 2. | mitä tahansa yhtä tyyppiä edustavien ajoneuvojen määrä rajoitetaan niihin, joille myönnettiin valmistuspäivänä tai sen jälkeen vaatimustenmukaisuustodistus, joka oli voimassa vähintään kolme kuukautta todistuksen myöntämispäivästä, mutta jonka voimassaolo päättyi säädöksen voimaantulon myötä.” |
| --- | --- |

2.

mitä tahansa yhtä tyyppiä edustavien ajoneuvojen määrä rajoitetaan niihin, joille myönnettiin valmistuspäivänä tai sen jälkeen vaatimustenmukaisuustodistus, joka oli voimassa vähintään kolme kuukautta todistuksen myöntämispäivästä, mutta jonka voimassaolo päättyi säädöksen voimaantulon myötä.”

---

DIREKTIIVIT

| 21.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 353/80 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 353/80

---

KOMISSION DIREKTIIVI 2012/46/EU,

annettu 6 päivänä joulukuuta 2012,

liikkuviin työkoneisiin asennettavien polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöjen torjuntatoimenpiteitä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/68/EY muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon liikkuviin työkoneisiin asennettavien polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöjen torjuntatoimenpiteitä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 16 päivänä joulukuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/68/EY (1) ja erityisesti sen 14 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Liikkuviin työkoneisiin asennettavien polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöjen torjuntatoimenpiteitä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 97/68/EY muuttamisesta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2004/26/EY (2) lisättiin direktiiviin 97/68/EY uudet päästövaiheet III A, III B ja IV, jotta voidaan parantaa ympäristönsuojelua ja suojella ihmisten terveyttä. Testimenetelmiä on muutettu vastaavasti; ensin direktiivillä 2004/26/EY ja myöhemmin liikkuviin työkoneisiin asennettavien polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöjen torjuntatoimenpiteitä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/68/EY muuttamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2010 annetulla komission direktiivillä 2010/26/EU (3). |
| --- | --- |

(1)

Liikkuviin työkoneisiin asennettavien polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöjen torjuntatoimenpiteitä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 97/68/EY muuttamisesta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2004/26/EY (2) lisättiin direktiiviin 97/68/EY uudet päästövaiheet III A, III B ja IV, jotta voidaan parantaa ympäristönsuojelua ja suojella ihmisten terveyttä. Testimenetelmiä on muutettu vastaavasti; ensin direktiivillä 2004/26/EY ja myöhemmin liikkuviin työkoneisiin asennettavien polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöjen torjuntatoimenpiteitä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/68/EY muuttamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2010 annetulla komission direktiivillä 2010/26/EU (3).

| (2) | Vaiheen IV raja-arvot tulevat pakollisiksi 1 päivästä tammikuuta 2013 myönnettävissä tyyppihyväksynnissä luokan Q moottoreiden osalta ja 1 päivästä lokakuuta 2013 myönnettävissä tyyppihyväksynnissä luokan R moottoreiden osalta. Moottoriajoneuvojen ja moottorien tyyppihyväksynnästä raskaiden hyötyajoneuvojen päästöjen osalta (Euro VI) ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta ja asetuksen (EY) N:o 715/2007 ja direktiivin 2007/46/EY muuttamisesta sekä direktiivien 80/1269/ETY, 2005/55/EY ja 2005/78/EY kumoamisesta 18 päivänä kesäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 595/2009 (4) soveltamisesta saatujen kokemusten perusteella on todettu tiettyjä puutteita vaiheen IV moottoreita koskevissa testivaatimuksissa. Jotta luokkiin Q ja R kuuluvien vaiheen IV moottoreiden tyyppihyväksyntä olisi mahdollista, kun otetaan huomioon tekniikan kehitys, ja jotta pystyttäisiin lisäämään maailmanlaajuista yhdenmukaistamista, on tarpeen tarkistaa ja täydentää tiettyjä direktiivin 97/68/EY säännöksiä. Se on tarpeen myös testitulosten tulkinnanvaraisuuden pienentämiseksi ja moottoreiden päästöjen arviointivirheiden rajoittamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Vaiheen IV raja-arvot tulevat pakollisiksi 1 päivästä tammikuuta 2013 myönnettävissä tyyppihyväksynnissä luokan Q moottoreiden osalta ja 1 päivästä lokakuuta 2013 myönnettävissä tyyppihyväksynnissä luokan R moottoreiden osalta. Moottoriajoneuvojen ja moottorien tyyppihyväksynnästä raskaiden hyötyajoneuvojen päästöjen osalta (Euro VI) ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta ja asetuksen (EY) N:o 715/2007 ja direktiivin 2007/46/EY muuttamisesta sekä direktiivien 80/1269/ETY, 2005/55/EY ja 2005/78/EY kumoamisesta 18 päivänä kesäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 595/2009 (4) soveltamisesta saatujen kokemusten perusteella on todettu tiettyjä puutteita vaiheen IV moottoreita koskevissa testivaatimuksissa. Jotta luokkiin Q ja R kuuluvien vaiheen IV moottoreiden tyyppihyväksyntä olisi mahdollista, kun otetaan huomioon tekniikan kehitys, ja jotta pystyttäisiin lisäämään maailmanlaajuista yhdenmukaistamista, on tarpeen tarkistaa ja täydentää tiettyjä direktiivin 97/68/EY säännöksiä. Se on tarpeen myös testitulosten tulkinnanvaraisuuden pienentämiseksi ja moottoreiden päästöjen arviointivirheiden rajoittamiseksi.

| (3) | Direktiivillä 2010/26/EU otettiin käyttöön säännöksiä, jotka koskevat typen oksidien poistamista ja jotka ovat tarpeen, jotta vaiheiden III B ja IV moottoreita koskevien uusien päästöarvojen edellyttämät kehittyneet jälkikäsittelyjärjestelmät toimisivat asianmukaisesti. Jotta erityisesti vältetään se, että toimijat kiertäisivät päästörajojen noudattamista, on aiheellista täydentää typen oksidien poistoa koskevia säännöksiä ottamalla käyttöön käyttäjän varoitusjärjestelmä, joka perustuu vastaaviin säännöksiin asetuksessa (EY) N:o 595/2009 raskaiden hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro VI) osalta, yhdistettynä kaksivaiheiseen käyttäjän toimenpiteitä vaativaan järjestelmään, joka merkittävästi heikentää laitteiston suorituskykyä ja näin vahvistaa vaatimusten noudattamista. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivillä 2010/26/EU otettiin käyttöön säännöksiä, jotka koskevat typen oksidien poistamista ja jotka ovat tarpeen, jotta vaiheiden III B ja IV moottoreita koskevien uusien päästöarvojen edellyttämät kehittyneet jälkikäsittelyjärjestelmät toimisivat asianmukaisesti. Jotta erityisesti vältetään se, että toimijat kiertäisivät päästörajojen noudattamista, on aiheellista täydentää typen oksidien poistoa koskevia säännöksiä ottamalla käyttöön käyttäjän varoitusjärjestelmä, joka perustuu vastaaviin säännöksiin asetuksessa (EY) N:o 595/2009 raskaiden hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro VI) osalta, yhdistettynä kaksivaiheiseen käyttäjän toimenpiteitä vaativaan järjestelmään, joka merkittävästi heikentää laitteiston suorituskykyä ja näin vahvistaa vaatimusten noudattamista.

| (4) | Elektronisesti ohjattujen moottoreiden käyttöönoton myötä on tarpeen sopeuttaa testimenettelyä, jotta varmistetaan, että moottoritestit kuvastavat paremmin todellisia käyttöolosuhteita, mikä myös estää päästövaatimusten kiertämistä (testisyklissä huijaaminen). Tämän vuoksi tyyppihyväksynnän aikana olisi osoitettava testatun moottorin vaatimustenmukaisuus toiminta-alueella, joka on valittu standardin ISO 8178 pohjalta. On myös tarpeen täsmentää moottorin toimintaolosuhteet, joissa kyseiset testit tehdään, ja mukauttaa ominaispäästöjen laskentamenetelmiä, jotta ne vastaavat raskaiden hyötyajoneuvojen vaatimuksia (Euro VI), sekä sopeuttaa ne unionin tärkeimpien kauppakumppaneiden sääntöjä vastaaviksi. |
| --- | --- |

(4)

Elektronisesti ohjattujen moottoreiden käyttöönoton myötä on tarpeen sopeuttaa testimenettelyä, jotta varmistetaan, että moottoritestit kuvastavat paremmin todellisia käyttöolosuhteita, mikä myös estää päästövaatimusten kiertämistä (testisyklissä huijaaminen). Tämän vuoksi tyyppihyväksynnän aikana olisi osoitettava testatun moottorin vaatimustenmukaisuus toiminta-alueella, joka on valittu standardin ISO 8178 pohjalta. On myös tarpeen täsmentää moottorin toimintaolosuhteet, joissa kyseiset testit tehdään, ja mukauttaa ominaispäästöjen laskentamenetelmiä, jotta ne vastaavat raskaiden hyötyajoneuvojen vaatimuksia (Euro VI), sekä sopeuttaa ne unionin tärkeimpien kauppakumppaneiden sääntöjä vastaaviksi.

| (5) | Direktiivissä 97/68/EY edellytetään, että valmistaja ilmoittaa moottorin päästöarvot määritetyissä ympäristön vertailuolosuhteissa, jotka liittyvät korkeuteen tai paineeseen ja lämpötilaan. On aiheellista laajentaa lämpötilaa/painetta ja korkeutta koskevia kriteerejä ja mukauttaa säännökset vastaamaan lähemmin raskaiden Euro VI -moottoreiden vaatimuksia, jotta ne kuvastaisivat paremmin moottoreiden todellista käyttöä. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivissä 97/68/EY edellytetään, että valmistaja ilmoittaa moottorin päästöarvot määritetyissä ympäristön vertailuolosuhteissa, jotka liittyvät korkeuteen tai paineeseen ja lämpötilaan. On aiheellista laajentaa lämpötilaa/painetta ja korkeutta koskevia kriteerejä ja mukauttaa säännökset vastaamaan lähemmin raskaiden Euro VI -moottoreiden vaatimuksia, jotta ne kuvastaisivat paremmin moottoreiden todellista käyttöä.

| (6) | Myös kestävyysvaatimuksia olisi tarkistettava, jotta taataan päästöjen vähentämisen tehokkuus, kun moottori on käytössä. Vaiheen IV moottoreihin ja niiden jälkikäsittelyjärjestelmiin liittyvien teknisten muutosten vuoksi direktiivissä 97/68/EY vahvistetut kestävyyssäännökset eivät sovellu tällaisille moottoreille, ja näin ollen direktiiviin 97/68/EY olisi liitettävä säännöksiä, jotka pohjautuvat raskaita Euro VI -moottoreita koskeviin asetuksen (EY) N:o 595/2009 säännöksiin. |
| --- | --- |

(6)

Myös kestävyysvaatimuksia olisi tarkistettava, jotta taataan päästöjen vähentämisen tehokkuus, kun moottori on käytössä. Vaiheen IV moottoreihin ja niiden jälkikäsittelyjärjestelmiin liittyvien teknisten muutosten vuoksi direktiivissä 97/68/EY vahvistetut kestävyyssäännökset eivät sovellu tällaisille moottoreille, ja näin ollen direktiiviin 97/68/EY olisi liitettävä säännöksiä, jotka pohjautuvat raskaita Euro VI -moottoreita koskeviin asetuksen (EY) N:o 595/2009 säännöksiin.

| (7) | Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomissio on hyväksynyt maailmanlaajuisesti yhdenmukaistetun testimenettelyn vaiheen IV moottoreille (UN/ECE-säännön nro 96 muutossarja 03). On aiheellista säätää, että mainittua menettelyä sovelletaan myös tällaisten moottoreiden testaukseen unionissa. |
| --- | --- |

(7)

Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomissio on hyväksynyt maailmanlaajuisesti yhdenmukaistetun testimenettelyn vaiheen IV moottoreille (UN/ECE-säännön nro 96 muutossarja 03). On aiheellista säätää, että mainittua menettelyä sovelletaan myös tällaisten moottoreiden testaukseen unionissa.

| (8) | Direktiivissä 97/68/EY säädetään, että unionin muun erityislainsäädännön tai UN/ECE:n erityissääntöjen nojalla myönnetyt hyväksynnät vastaavat kyseisen direktiivin nojalla myönnettyjä tyyppihyväksyntiä. Viittaukset säädöksiin, jotka katsotaan vastaaviksi, olisi muutettava vastaamaan nyt voimassa olevia toisintoja. Raskaiden Euro VI -moottoreiden osalta on tarpeen täsmentää, että vastaavuus voidaan saavuttaa vain, jos noudatetaan tiettyjä käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän mukaisia lisävaatimuksia. |
| --- | --- |

(8)

Direktiivissä 97/68/EY säädetään, että unionin muun erityislainsäädännön tai UN/ECE:n erityissääntöjen nojalla myönnetyt hyväksynnät vastaavat kyseisen direktiivin nojalla myönnettyjä tyyppihyväksyntiä. Viittaukset säädöksiin, jotka katsotaan vastaaviksi, olisi muutettava vastaamaan nyt voimassa olevia toisintoja. Raskaiden Euro VI -moottoreiden osalta on tarpeen täsmentää, että vastaavuus voidaan saavuttaa vain, jos noudatetaan tiettyjä käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän mukaisia lisävaatimuksia.

| (9) | Ilmoitus hiilidioksidipäästöistä (CO2) antaa lisätietoa moottorin suorituskyvystä. Moottoreiden testisyklien hiilidioksidipäästöjen ilmoittaminen kuuluu osana asetuksen (EY) N:o 595/2009 säännöksiin, jotka koskevat raskaita hyötyajoneuvoja (Euro VI ja Environmental Protection Agency (EPA) 40CFR Greenhouse Gas Emissions Standards). Tämän vuoksi on aiheellista sisällyttää tällaiset säännökset myös direktiiviin 97/68/EY. |
| --- | --- |

(9)

Ilmoitus hiilidioksidipäästöistä (CO2) antaa lisätietoa moottorin suorituskyvystä. Moottoreiden testisyklien hiilidioksidipäästöjen ilmoittaminen kuuluu osana asetuksen (EY) N:o 595/2009 säännöksiin, jotka koskevat raskaita hyötyajoneuvoja (Euro VI ja Environmental Protection Agency (EPA) 40CFR Greenhouse Gas Emissions Standards). Tämän vuoksi on aiheellista sisällyttää tällaiset säännökset myös direktiiviin 97/68/EY.

| (10) | Direktiiviin 97/68/EY ei sisälly erityisvaatimuksia kampikammiopäästöistä, jotka ovat moottorin sekundaarisia päästöjä. Tulkintaongelmien välttämiseksi on tarpeen selventää, miten kampikammiopäästöt on otettava huomioon, kun arvioidaan päästötestin läpäisemistä. Tällaiset säännökset olisi mukautettava raskaiden ajoneuvojen Euro VI -säännöksiin ja Yhdysvaltojen Tier 4 -säännöksiin (EPA 40CFR part 1039). |
| --- | --- |

(10)

Direktiiviin 97/68/EY ei sisälly erityisvaatimuksia kampikammiopäästöistä, jotka ovat moottorin sekundaarisia päästöjä. Tulkintaongelmien välttämiseksi on tarpeen selventää, miten kampikammiopäästöt on otettava huomioon, kun arvioidaan päästötestin läpäisemistä. Tällaiset säännökset olisi mukautettava raskaiden ajoneuvojen Euro VI -säännöksiin ja Yhdysvaltojen Tier 4 -säännöksiin (EPA 40CFR part 1039).

| (11) | Direktiivin 97/68/EY mukaan moottorit luokitellaan erilaisiin moottorin teholuokkiin moottorin nettotehon mukaisesti ja näin ollen myös päästörajoja koskevien vaatimusten osalta. Uusien elektronisesti ohjattujen moottoreiden myötä moottorin enimmäisteho voi olla muu kuin moottorin nimellisteho. Jotta varmistetaan päästövaatimusten täyttyminen, moottorin tehoksi olisi katsottava moottorin enimmäisteho. |
| --- | --- |

(11)

Direktiivin 97/68/EY mukaan moottorit luokitellaan erilaisiin moottorin teholuokkiin moottorin nettotehon mukaisesti ja näin ollen myös päästörajoja koskevien vaatimusten osalta. Uusien elektronisesti ohjattujen moottoreiden myötä moottorin enimmäisteho voi olla muu kuin moottorin nimellisteho. Jotta varmistetaan päästövaatimusten täyttyminen, moottorin tehoksi olisi katsottava moottorin enimmäisteho.

| (12) | Direktiivissä 97/68/EY vahvistettuja ilmoituslomakkeita olisi päivitettävä, jotta ne vastaavat tekniikan kehitystä ja tehtyjä muutoksia. Uusien asiakirjojen pitäisi mahdollistaa kattava raportointi. |
| --- | --- |

(12)

Direktiivissä 97/68/EY vahvistettuja ilmoituslomakkeita olisi päivitettävä, jotta ne vastaavat tekniikan kehitystä ja tehtyjä muutoksia. Uusien asiakirjojen pitäisi mahdollistaa kattava raportointi.

| (13) | Sen vuoksi direktiiviä 97/68/EY olisi muutettava. |
| --- | --- |

(13)

Sen vuoksi direktiiviä 97/68/EY olisi muutettava.

| (14) | Selittävistä asiakirjoista 28 päivänä syyskuuta 2011 annetun jäsenvaltioiden ja komission yhteisen poliittisen lausuman mukaisesti jäsenvaltiot ovat sitoutuneet perustelluissa tapauksissa liittämään ilmoitukseen toimenpiteistä, jotka koskevat direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, yhden tai useamman asiakirjan, joista käy ilmi direktiivin osien ja kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiseen tarkoitettujen välineiden vastaavien osien suhde. |
| --- | --- |

(14)

Selittävistä asiakirjoista 28 päivänä syyskuuta 2011 annetun jäsenvaltioiden ja komission yhteisen poliittisen lausuman mukaisesti jäsenvaltiot ovat sitoutuneet perustelluissa tapauksissa liittämään ilmoitukseen toimenpiteistä, jotka koskevat direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, yhden tai useamman asiakirjan, joista käy ilmi direktiivin osien ja kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiseen tarkoitettujen välineiden vastaavien osien suhde.

| (15) | Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 97/68/EY 15 artiklan nojalla toimivaltaisen moottoriajoneuvoja käsittelevän teknisen komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(15)

Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 97/68/EY 15 artiklan nojalla toimivaltaisen moottoriajoneuvoja käsittelevän teknisen komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Direktiivin 97/68/EY muuttaminen

Muutetaan direktiivi 97/68/EY seuraavasti:

| 1) | Muutetaan liite I tämän direktiivin liitteen I mukaisesti. |
| --- | --- |

1)

Muutetaan liite I tämän direktiivin liitteen I mukaisesti.

| 2) | Muutetaan liite II tämän direktiivin liitteen II mukaisesti. |
| --- | --- |

2)

Muutetaan liite II tämän direktiivin liitteen II mukaisesti.

| 3) | Muutetaan liite III tämän direktiivin liitteen III mukaisesti. |
| --- | --- |

3)

Muutetaan liite III tämän direktiivin liitteen III mukaisesti.

| 4) | Muutetaan liite VI tämän direktiivin liitteen IV mukaisesti. |
| --- | --- |

4)

Muutetaan liite VI tämän direktiivin liitteen IV mukaisesti.

| 5) | Muutetaan liite VII tämän direktiivin liitteen V mukaisesti. |
| --- | --- |

5)

Muutetaan liite VII tämän direktiivin liitteen V mukaisesti.

| 6) | Korvataan liite XI tämän direktiivin liitteessä VI olevalla tekstillä. |
| --- | --- |

6)

Korvataan liite XI tämän direktiivin liitteessä VI olevalla tekstillä.

| 7) | Korvataan liite XII tämän direktiivin liitteessä VII olevalla tekstillä. |
| --- | --- |

7)

Korvataan liite XII tämän direktiivin liitteessä VII olevalla tekstillä.

2 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 21 päivänä joulukuuta 2013. Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kirjallisina nämä säännökset.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin, tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

4 artikla

Osoittaminen

Tämä direktiivi on osoitettu jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 6 päivänä joulukuuta 2012.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

José Manuel BARROSO

---

(1)  EYVL L 59, 27.2.1998, s. 1.

1

(2)  EUVL L 146, 30.4.2004, s. 1.

2

(3)  EUVL L 86, 1.4.2010, s. 29.

3

(4)  EUVL L 188, 18.7.2009, s. 1.

4

---

LIITE I

Muutetaan direktiivin 97/68/EY liite I seuraavasti:

| 1) | Lisätään 3.2.3 ja 3.2.4 kohta seuraavasti:






  ”3.2.3 | roomalaisilla numeroilla ilmaistu, suluissa oleva päästövaiheen numero, jonka on oltava selvästi näkyvillä ja sijaittava lähellä tyyppihyväksyntänumeroa, |
| --- | --- | --- |

1)

Lisätään 3.2.3 ja 3.2.4 kohta seuraavasti:

”3.2.3

roomalaisilla numeroilla ilmaistu, suluissa oleva päästövaiheen numero, jonka on oltava selvästi näkyvillä ja sijaittava lähellä tyyppihyväksyntänumeroa,

| 3.2.4 | sulkuihin merkityt kirjaimet SV, joilla viitataan tuotantomääriltään pieneen moottoreiden valmistajaan ja jotka on sijoitettava selvästi näkyville ja lähelle tyyppihyväksyntänumeroa jokaisessa 10 artiklan 4 kohdassa vahvistetun pieniä tuotantomääriä koskevan poikkeuksen nojalla markkinoille saatetussa moottorissa.” |
| --- | --- |

3.2.4

sulkuihin merkityt kirjaimet SV, joilla viitataan tuotantomääriltään pieneen moottoreiden valmistajaan ja jotka on sijoitettava selvästi näkyville ja lähelle tyyppihyväksyntänumeroa jokaisessa 10 artiklan 4 kohdassa vahvistetun pieniä tuotantomääriä koskevan poikkeuksen nojalla markkinoille saatetussa moottorissa.”

| 2) | Korvataan 8.3.2.2 kohta seuraavasti:






  ”8.3.2.2. | Vaiheisiin III B ja IV sovellettavat tarkastusolosuhteet ovat seuraavat:






  a) | tarkastusolosuhteet vaiheen III B moottoreille:






  i) | korkeus enintään 1 000 metriä (tai vastaava ilmanpaine 90 kPa); |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

Korvataan 8.3.2.2 kohta seuraavasti:

”8.3.2.2.

Vaiheisiin III B ja IV sovellettavat tarkastusolosuhteet ovat seuraavat:

a)

tarkastusolosuhteet vaiheen III B moottoreille:

i)

korkeus enintään 1 000 metriä (tai vastaava ilmanpaine 90 kPa);

| ii) | ympäristön lämpötila 275–303 K (2–30 °C); |
| --- | --- |

ii)

ympäristön lämpötila 275–303 K (2–30 °C);

| iii) | moottorin jäähdytysnesteen lämpötila yli 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

iii)

moottorin jäähdytysnesteen lämpötila yli 343 K (70 °C).

Kun päästöjenrajoituksen lisästrategia aktivoituu moottorin toimiessa i, ii ja iii alakohdassa esitetyissä tarkastusolosuhteissa, strategian on aktivoiduttava vain poikkeuksellisesti.

| b) | tarkastusolosuhteet vaiheen IV moottoreille:






  i) | ilmanpaine vähintään 82,5 kPa; |
| --- | --- | --- |

b)

tarkastusolosuhteet vaiheen IV moottoreille:

i)

ilmanpaine vähintään 82,5 kPa;

| ii) | ympäristön lämpötila:






  — | vähintään 266 K (-7 °C); |
| --- | --- | --- |

ii)

ympäristön lämpötila:

—

vähintään 266 K (-7 °C);

| — | enintään seuraavasta yhtälöstä saatava lämpötila määritellyssä ilmanpaineessa: , jossa: Tc
  on laskettu ympäristön ilman lämpötila, K ja P
  b on ilmanpaine, kPa. |
| --- | --- |

—

enintään seuraavasta yhtälöstä saatava lämpötila määritellyssä ilmanpaineessa: Formula, jossa: Tc
  on laskettu ympäristön ilman lämpötila, K ja P
  b on ilmanpaine, kPa.

| iii) | moottorin jäähdytysnesteen lämpötila yli 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

iii)

moottorin jäähdytysnesteen lämpötila yli 343 K (70 °C).

Kun päästöjenrajoituksen lisästrategia aktivoidaan moottorin toimiessa i, ii ja iii alakohdassa esitetyissä tarkastusolosuhteissa, strategian on aktivoiduttava vain poikkeuksellisesti, kun se on osoitettu tarpeelliseksi 8.3.2.3 kohdassa nimettyihin tarkoituksiin ja tyyppihyväksyntäviranomainen on sen hyväksynyt.

| c) | käyttö kylmässä lämpötilassa
  Poiketen b alakohdan vaatimuksista pakokaasujen kierrätysjärjestelmällä (EGR-järjestelmä) varustetussa vaiheen IV moottorissa voidaan käyttää päästöjenrajoituksen lisästrategiaa, kun ympäristön lämpötila on pienempi kuin 275 K (2 °C) ja kun toinen seuraavista edellytyksistä täyttyy:






  i) | imusarjan lämpötila on enintään seuraavasta yhtälöstä saatava lämpötila:

  , jossa: IMT
  c on laskettu imusarjan lämpötila, K ja P
  IM on imusarjan absoluuttinen paine, kPa; |
| --- | --- | --- |

c)

käyttö kylmässä lämpötilassa

Poiketen b alakohdan vaatimuksista pakokaasujen kierrätysjärjestelmällä (EGR-järjestelmä) varustetussa vaiheen IV moottorissa voidaan käyttää päästöjenrajoituksen lisästrategiaa, kun ympäristön lämpötila on pienempi kuin 275 K (2 °C) ja kun toinen seuraavista edellytyksistä täyttyy:

i)

Formula

| ii) | moottorin jäähdytysnesteen lämpötila on enintään seuraavasta yhtälöstä saatava lämpötila:

  , jossa: ECT
  c on laskettu moottorin jäähdytysnesteen lämpötila, K ja P
  IM on imusarjan absoluuttinen paine, kPa.” |
| --- | --- |

ii)

Formula

| 3) | Korvataan 8.3.2.3 kohdan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | toiminnan turvallisuuden vuoksi;” |
| --- | --- | --- |

3)

Korvataan 8.3.2.3 kohdan b alakohta seuraavasti:

”b)

toiminnan turvallisuuden vuoksi;”

| 4) | Korvataan 8.4 kohdan otsikko seuraavasti:
  ”Vaiheen III B moottoreiden typen oksidien poistojärjestelmiä koskevat vaatimukset” |
| --- | --- |

4)

Korvataan 8.4 kohdan otsikko seuraavasti:

”Vaiheen III B moottoreiden typen oksidien poistojärjestelmiä koskevat vaatimukset”

| 5) | Lisätään 8.5, 8.6 ja 8.7 kohta seuraavasti:
  ”8.5   Vaiheen IV moottoreiden typen oksidien poistojärjestelmiä koskevat vaatimukset

  8.5.1   Valmistajan on toimitettava tiedot, jotka kuvaavat täysin typen oksidien poistojärjestelmien toiminnalliset piirteet, käyttäen liitteen II lisäyksessä 1 olevassa 2 kohdassa ja liitteen II lisäyksessä 3 olevassa 2 kohdassa esitettyjä asiakirjoja.
  8.5.2   Moottorin päästöjenrajoitusstrategian on oltava toimintakunnossa kaikissa ympäristöolosuhteissa, joita säännöllisesti esiintyy Euroopan unionin alueella, erityisesti alhaisissa ympäristön lämpötiloissa. Tämä vaatimus ei rajoitu niihin olosuhteisiin, joiden mukaisesti päästöjenrajoituksen perusstrategiaa on käytettävä 8.3.2.2 kohdan säännösten mukaisesti.
  8.5.3   Valmistajan on osoitettava, että käytettäessä reagenssia ammoniakkipäästöt eivät tyyppihyväksyntämenettelyn NRTC- tai NRSC-kuumakäynnistyssyklin aikana ylitä keskiarvoa 10 ppm.
  8.5.4   Jos liikkuvaan työkoneeseen asennetaan tai liitetään reagenssisäiliöt, säiliöiden sisältämästä reagenssista on voitava ottaa näyte. Näytteenottopisteen on oltava helposti saavutettavissa ilman erikoistyökalujen tai -laitteiden käyttöä.
  8.5.5   Tyyppihyväksyntä on 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti myönnettävä seuraavilla edellytyksillä:






  a) | jokaiselle liikkuvan työkoneen käyttäjälle on tarjottava kirjalliset huolto-ohjeet; |
| --- | --- | --- |

5)

Lisätään 8.5, 8.6 ja 8.7 kohta seuraavasti:

”8.5   Vaiheen IV moottoreiden typen oksidien poistojärjestelmiä koskevat vaatimukset

8.5.1   Valmistajan on toimitettava tiedot, jotka kuvaavat täysin typen oksidien poistojärjestelmien toiminnalliset piirteet, käyttäen liitteen II lisäyksessä 1 olevassa 2 kohdassa ja liitteen II lisäyksessä 3 olevassa 2 kohdassa esitettyjä asiakirjoja.

8.5.2   Moottorin päästöjenrajoitusstrategian on oltava toimintakunnossa kaikissa ympäristöolosuhteissa, joita säännöllisesti esiintyy Euroopan unionin alueella, erityisesti alhaisissa ympäristön lämpötiloissa. Tämä vaatimus ei rajoitu niihin olosuhteisiin, joiden mukaisesti päästöjenrajoituksen perusstrategiaa on käytettävä 8.3.2.2 kohdan säännösten mukaisesti.

8.5.3   Valmistajan on osoitettava, että käytettäessä reagenssia ammoniakkipäästöt eivät tyyppihyväksyntämenettelyn NRTC- tai NRSC-kuumakäynnistyssyklin aikana ylitä keskiarvoa 10 ppm.

8.5.4   Jos liikkuvaan työkoneeseen asennetaan tai liitetään reagenssisäiliöt, säiliöiden sisältämästä reagenssista on voitava ottaa näyte. Näytteenottopisteen on oltava helposti saavutettavissa ilman erikoistyökalujen tai -laitteiden käyttöä.

8.5.5   Tyyppihyväksyntä on 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti myönnettävä seuraavilla edellytyksillä:

a)

jokaiselle liikkuvan työkoneen käyttäjälle on tarjottava kirjalliset huolto-ohjeet;

| b) | alkuperäiselle laitevalmistajalle (OEM) on toimitettava moottorin asennusasiakirjat, myös päästöjenrajoitusjärjestelmästä, joka on osa hyväksyttyä moottorityyppiä; |
| --- | --- |

b)

alkuperäiselle laitevalmistajalle (OEM) on toimitettava moottorin asennusasiakirjat, myös päästöjenrajoitusjärjestelmästä, joka on osa hyväksyttyä moottorityyppiä;

| c) | alkuperäiselle laitevalmistajalle (OEM) on tarjottava ohjeet käyttäjän varoitusjärjestelmää, käyttäjän toimenpiteitä vaativaa järjestelmää ja (tarvittaessa) reagenssin jäätymissuojausta varten; |
| --- | --- |

c)

alkuperäiselle laitevalmistajalle (OEM) on tarjottava ohjeet käyttäjän varoitusjärjestelmää, käyttäjän toimenpiteitä vaativaa järjestelmää ja (tarvittaessa) reagenssin jäätymissuojausta varten;

| d) | on sovellettava tämän liitteen lisäyksessä 1 esitettyjä säännöksiä, jotka koskevat käyttäjän ohjeita, asennusasiakirjoja, käyttäjän varoitusjärjestelmää, käyttäjän toimenpiteitä vaativaa järjestelmää ja reagenssin jäätymissuojausta. |
| --- | --- |

d)

on sovellettava tämän liitteen lisäyksessä 1 esitettyjä säännöksiä, jotka koskevat käyttäjän ohjeita, asennusasiakirjoja, käyttäjän varoitusjärjestelmää, käyttäjän toimenpiteitä vaativaa järjestelmää ja reagenssin jäätymissuojausta.

8.6   Valvonta-alue vaihetta IV varten

Tämän liitteen 4.1.2.7 kohdan mukaisesti vaiheen IV moottoreiden osalta liitteen I lisäyksessä 2 määritellyltä valvonta-alueelta kerätyt näytteet voivat ylittää enintään 100 prosenttia tämän liitteen taulukossa 4.1.2.6 annetut päästöjen raja-arvot.

8.6.1   Demonstrointivaatimukset

Teknisen tutkimuslaitoksen on testausta varten valittava satunnaisesti enintään kolme kuormaa ja nopeuspistettä valvonta-alueella. Teknisen tutkimuslaitoksen on myös määritettävä testipisteiden satunnainen järjestys. Testi tehdään NRSC:n keskeisten vaatimusten mukaisesti, mutta kukin testipiste arvioidaan erikseen. Kunkin testipisteen on täytettävä 8.6 kohdassa määritetyt raja-arvot.

8.6.2   Testausvaatimukset

Testi tehdään välittömästi erillisten moodien testisyklien jälkeen liitteessä III kuvatulla tavalla.

Jos valmistaja kuitenkin liitteessä III olevan 1.2.1 kohdan mukaisesti haluaa käyttää UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteessä 4B annettua menettelyä, testi on toteutettava seuraavasti:

| a) | testi on toteutettava välittömästi erillisten moodien testisyklien jälkeen, jotka on kuvattu UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteessä 4B olevan 7.8.1.2 kohdan a–e alakohdassa, mutta ennen f alakohdan testien jälkeisiä menettelyitä tai tapauksen mukaan UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteessä 4B olevan 7.8.2.2 kohdan a–d alakohdan mukaisen RMC-testin (Ramped Modal Cycle) jälkeen mutta ennen e alakohdan testien jälkeisiä menettelyitä. |
| --- | --- |

a)

testi on toteutettava välittömästi erillisten moodien testisyklien jälkeen, jotka on kuvattu UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteessä 4B olevan 7.8.1.2 kohdan a–e alakohdassa, mutta ennen f alakohdan testien jälkeisiä menettelyitä tai tapauksen mukaan UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteessä 4B olevan 7.8.2.2 kohdan a–d alakohdan mukaisen RMC-testin (Ramped Modal Cycle) jälkeen mutta ennen e alakohdan testien jälkeisiä menettelyitä.

| b) | testit on toteutettava UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteessä 4B olevan 7.8.1.2 kohdan b–e alakohdan vaatimusten mukaisesti käyttämällä monen suodattimen menetelmää (yksi suodatin kullekin testipisteelle) kaikkien kolmen valitun testipisteen osalta; |
| --- | --- |

b)

testit on toteutettava UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteessä 4B olevan 7.8.1.2 kohdan b–e alakohdan vaatimusten mukaisesti käyttämällä monen suodattimen menetelmää (yksi suodatin kullekin testipisteelle) kaikkien kolmen valitun testipisteen osalta;

| c) | ominaispäästöarvot on laskettava (g/kWh) kullekin testipisteelle; |
| --- | --- |

c)

ominaispäästöarvot on laskettava (g/kWh) kullekin testipisteelle;

| d) | päästöarvot voidaan laskea moolipohjalta käyttämällä lisäystä A.7 tai massapohjalta käyttämällä lisäystä A.8, mutta niiden olisi oltava yhdenmukaisia erillisen moodin testissä tai RMC-testissä käytetyn menetelmän kanssa; |
| --- | --- |

d)

päästöarvot voidaan laskea moolipohjalta käyttämällä lisäystä A.7 tai massapohjalta käyttämällä lisäystä A.8, mutta niiden olisi oltava yhdenmukaisia erillisen moodin testissä tai RMC-testissä käytetyn menetelmän kanssa;

| e) | kaasujen summalaskelmissa Nmode asetetaan arvoon 1 ja käytetään painotuskerrointa 1; |
| --- | --- |

e)

kaasujen summalaskelmissa Nmode asetetaan arvoon 1 ja käytetään painotuskerrointa 1;

| f) | hiukkaslaskelmissa käytetään monen suodattimen menetelmää ja summalaskelmissa Nmode asetetaan arvoon 1 ja käytetään painotuskerrointa 1. |
| --- | --- |

f)

hiukkaslaskelmissa käytetään monen suodattimen menetelmää ja summalaskelmissa Nmode asetetaan arvoon 1 ja käytetään painotuskerrointa 1.

8.7   Kampikammiopäästöjen tarkastaminen vaiheen IV moottoreista

8.7.1   Kampikammiopäästöjä ei saa vapautua suoraan ympäristöön lukuun ottamatta 8.7.3 kohdassa tarkoitettua poikkeusta.

8.7.2   Moottoreista voi olla kampikammiopäästöjä, jotka tulevat pakojärjestelmään ennen mitään pakokaasujen jälkikäsittelyä kaiken toiminnan aikana.

8.7.3   Turboahtimilla, pumpuilla, puhaltimilla tai imuilman ahtimilla varustetut moottorit voivat vapauttaa kampikammiopäästöjä ympäristöön. Tässä tapauksessa kampikammiopäästöt on lisättävä pakokaasupäästöihin (joko fyysisesti tai matemaattisesti) koko päästötestauksen ajan tämän jakson 8.7.3.1 kohdan mukaisesti.

8.7.3.1   Kampikammiopäästöt

Kampikammiopäästöjä ei saa vapautua suoraan ympäristöön lukuun ottamatta seuraavaa poikkeusta: turboahtimilla, pumpuilla, puhaltimilla tai imuilman ahtimilla varustetut moottorit voivat vapauttaa kampikammiopäästöjä ympäristöön, jos päästöt lisätään pakokaasupäästöihin (joko fyysisesti tai matemaattisesti) koko päästötestauksen ajan. Tätä poikkeusta hyödyntävien valmistajien on asennettava moottorit siten, että kaikki kampikammiopäästöt voidaan ohjata päästöjen näytteenottojärjestelmään. Tämän kohdan soveltamista varten kampikammiopäästöjä, jotka koko toiminnan ajan ohjataan pakojärjestelmään ennen pakokaasujen jälkikäsittelyä, ei katsota suoraan ympäristöön vapautetuiksi.

Avoimet kampikammiopäästöt on ohjattava pakojärjestelmään päästöjen mittaamista varten seuraavasti:

| a) | Putkimateriaalien on oltava sileäseinäisiä, sähköä johtavia ja kampikammiopäästöjen kanssa reagoimattomia. Putkien on oltava mahdollisimman lyhyitä. |
| --- | --- |

a)

Putkimateriaalien on oltava sileäseinäisiä, sähköä johtavia ja kampikammiopäästöjen kanssa reagoimattomia. Putkien on oltava mahdollisimman lyhyitä.

| b) | Laboratoriossa kampikammiopäästöihin käytettävissä putkissa on oltava mahdollisimman vähän mutkia ja välttämättömien mutkien taivutussäteen on oltava mahdollisimman suuri. |
| --- | --- |

b)

Laboratoriossa kampikammiopäästöihin käytettävissä putkissa on oltava mahdollisimman vähän mutkia ja välttämättömien mutkien taivutussäteen on oltava mahdollisimman suuri.

| c) | Laboratoriossa kampikammiopäästöihin käytettävien putkien on täytettävä kampiakselin vastapainetta koskevat moottorin valmistajan vaatimukset. |
| --- | --- |

c)

Laboratoriossa kampikammiopäästöihin käytettävien putkien on täytettävä kampiakselin vastapainetta koskevat moottorin valmistajan vaatimukset.

| d) | Kampiakselin pakokaasujen johtamiseen käytettävä putki on yhdistettävä raakaan pakokaasuun mahdollisen jälkikäsittelyjärjestelmän jälkeen ja mahdollisen pakokaasun rajoituksen jälkeen sekä riittävän kauas näytteenottimien etupuolelle, jotta varmistetaan täydellinen sekoittuminen moottorin pakokaasuihin ennen näytteenottoa. Kampiakselin pakokaasujen johtamiseen käytettävän putken on ulotuttava vapaaseen pakokaasuvirtaan asti, jotta vältetään rajakerrosvaikutus ja edistetään sekoittumista. Kampiakselin pakokaasujen johtamiseen käytettävän putken aukko voidaan suunnata mihin suuntaan tahansa raakaan pakokaasuvirtaan nähden.” |
| --- | --- |

d)

Kampiakselin pakokaasujen johtamiseen käytettävä putki on yhdistettävä raakaan pakokaasuun mahdollisen jälkikäsittelyjärjestelmän jälkeen ja mahdollisen pakokaasun rajoituksen jälkeen sekä riittävän kauas näytteenottimien etupuolelle, jotta varmistetaan täydellinen sekoittuminen moottorin pakokaasuihin ennen näytteenottoa. Kampiakselin pakokaasujen johtamiseen käytettävän putken on ulotuttava vapaaseen pakokaasuvirtaan asti, jotta vältetään rajakerrosvaikutus ja edistetään sekoittumista. Kampiakselin pakokaasujen johtamiseen käytettävän putken aukko voidaan suunnata mihin suuntaan tahansa raakaan pakokaasuvirtaan nähden.”

| 6) | Lisätään 9 jakso seuraavasti:
  ”9.   MOOTTORIN TEHOLUOKAN VALINTA






  9.1 | Jotta varmistetaan tämän liitteen 1 jakson A kohdan i ja iv alakohdassa määriteltyjen vaihtuvanopeuksisten moottoreiden vaatimustenmukaisuus tämän liitteen 4 kohdassa annettuihin päästörajoihin nähden, ne on jaettava teholuokkiin liitteessä I olevan 2.4 kohdan mukaisesti mitatun nettotehon korkeimman arvon perusteella. |
| --- | --- | --- |

6)

Lisätään 9 jakso seuraavasti:

”9.   MOOTTORIN TEHOLUOKAN VALINTA

9.1

Jotta varmistetaan tämän liitteen 1 jakson A kohdan i ja iv alakohdassa määriteltyjen vaihtuvanopeuksisten moottoreiden vaatimustenmukaisuus tämän liitteen 4 kohdassa annettuihin päästörajoihin nähden, ne on jaettava teholuokkiin liitteessä I olevan 2.4 kohdan mukaisesti mitatun nettotehon korkeimman arvon perusteella.

| 9.2 | Muille moottorityypeille käytetään nimellisnettotehoa.” |
| --- | --- |

9.2

Muille moottorityypeille käytetään nimellisnettotehoa.”

| 7) | Lisätään lisäys 1 ja lisäys 2 seuraavasti:”
  Lisäys 1

  Typen oksidien poistojärjestelmien oikean toiminnan varmistamiseen liittyvät vaatimukset

  1.   Johdanto

  Tässä liitteessä vahvistetaan vaatimukset, jotka liittyvät typen oksidien poistojärjestelmien oikean toiminnan varmistamiseen. Liitteessä esitetään myös sellaisia moottoreita koskevat vaatimukset, joissa käytetään reagenssia päästöjen vähentämiseksi.
  1.1   Määritelmät ja lyhenteet

  ’Typen oksidien poiston valvontajärjestelmällä (NCD)’ tarkoitetaan moottorin sisäistä järjestelmää, jolla voidaan






  a) | havaita typen oksidien poistojärjestelmän vika; |
| --- | --- | --- |

7)

Lisätään lisäys 1 ja lisäys 2 seuraavasti:

Lisäys 1

Typen oksidien poistojärjestelmien oikean toiminnan varmistamiseen liittyvät vaatimukset

1.   Johdanto

Tässä liitteessä vahvistetaan vaatimukset, jotka liittyvät typen oksidien poistojärjestelmien oikean toiminnan varmistamiseen. Liitteessä esitetään myös sellaisia moottoreita koskevat vaatimukset, joissa käytetään reagenssia päästöjen vähentämiseksi.

1.1   Määritelmät ja lyhenteet

’Typen oksidien poiston valvontajärjestelmällä (NCD)’ tarkoitetaan moottorin sisäistä järjestelmää, jolla voidaan

a)

havaita typen oksidien poistojärjestelmän vika;

| b) | määrittää typen oksidien poistojärjestelmän vian todennäköinen syy käyttämällä hyväksi tietokoneen muistiin tallennettuja tietoja ja/tai ilmoittaa tämä tieto laitteen ulkopuolella. |
| --- | --- |

b)

määrittää typen oksidien poistojärjestelmän vian todennäköinen syy käyttämällä hyväksi tietokoneen muistiin tallennettuja tietoja ja/tai ilmoittaa tämä tieto laitteen ulkopuolella.

’Typen oksidien poistojärjestelmän toimintahäiriöllä (NCM)’ tarkoitetaan yritystä muuttaa luvattomasti moottorin typen oksidien poistojärjestelmää tai järjestelmään vaikuttavaa virhetoimintaa, joka saattaa olla luvattoman muuttamisen seurausta; tällaisen toimintahäiriön katsotaan tässä direktiivissä edellyttävän varoituksen tai käyttäjän toimenpiteitä edellyttävän järjestelmän aktivointia, kun toimintahäiriö on havaittu.

’Vikakoodilla (DTC)’ tarkoitetaan numero- tai kirjaintunnusta, joka ilmoittaa typen oksidien poistojärjestelmän toimintahäiriöstä tai luokittelee sen.

’Vahvistetulla ja aktiivisella vikakoodilla’ tarkoitetaan vikakoodia, joka on tallennettuna muistissa, kunnes NCD-järjestelmä vahvistaa toimintahäiriön olemassaolon.

’Lukulaitteella’ tarkoitetaan ulkoista testilaitetta, jota käytetään ulkoiseen viestintään NCD-järjestelmän kanssa.

’NCD-moottoriperheellä’ tarkoitetaan valmistajan tekemää ryhmitystä, johon kuuluvissa moottorijärjestelmissä on samat typen oksidien poistojärjestelmän toimintahäiriöiden (NCM) valvonta- ja havainnointimenetelmät.

2.   Yleiset vaatimukset

Moottorijärjestelmä on varustettava typen oksidien poiston valvontajärjestelmällä (NCD), joka kykenee tunnistamaan tämän liitteen piiriin kuuluvat typen oksidien poistojärjestelmän toimintahäiriöt. Kaikki tämän kohdan piiriin kuuluvat moottorijärjestelmät on suunniteltava, rakennettava ja asennettava siten, että ne voivat täyttää nämä vaatimukset moottorin koko tavanomaisen käyttöiän sen tavanomaisissa käyttöoloissa. Tämän tavoitteen saavuttamisessa on hyväksyttävää, että moottoreissa, joita on käytetty pidempään kuin tämän direktiivin liitteen III lisäyksessä 5 olevassa 3.1 kohdassa täsmennetty käyttöikä, esiintyy jossain määrin typen oksidien poiston valvontajärjestelmän (NCD) suorituskyvyn ja herkkyyden heikentymistä siten, että tässä liitteessä täsmennetyt kynnysarvot voivat ylittyä, ennen kuin varoitusjärjestelmä ja/tai käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä aktivoituvat.

2.1   Vaaditut tiedot

2.1.1   Jos päästöjenrajoitusjärjestelmässä tarvitaan reagenssia, valmistajan on ilmoitettava kyseisen reagenssin ominaisuudet, mukaan lukien reagenssin tyyppi, tiedot pitoisuudesta reagenssin ollessa liuoksena, käyttölämpötilaa koskevat ehdot ja viittaukset kansainvälisiin standardeihin koostumuksen ja laadun osalta liitteen II lisäyksessä 1 olevassa 2.2.1.13 kohdassa ja lisäyksessä 3 olevassa 2.2.1.13 kohdassa.

2.1.2   Hyväksyntäviranomaiselle on tyyppihyväksynnän yhteydessä toimitettava yksityiskohtaiset kirjalliset tiedot, joissa kattavasti kuvataan 4 kohdan mukaisen käyttäjän varoitusjärjestelmän ja 5 kohdan mukaisen käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän toiminnalliset ominaisuudet.

2.1.3   Valmistajan on toimitettava asennusasiakirjat, joilla alkuperäisen laitevalmistajan käyttäminä varmistetaan, että moottori, mukaan luettuna hyväksyttyyn moottorityyppiin osana kuuluva päästöjenrajoitusjärjestelmä, toimii laitteeseen asennettuna yhdessä tarvittavien koneen osien kanssa tavalla, joka on tämän liitteen vaatimusten mukainen. Asiakirjoihin on sisällytettävä moottorijärjestelmää koskevat tarkat tekniset vaatimukset ja säännökset (ohjelmisto, laitteet ja viestintä), joita moottorijärjestelmän asianmukainen asentaminen koneeseen edellyttää.

2.2   Käyttöedellytykset

2.2.1   Typen oksidien poiston valvontajärjestelmän on toimittava seuraavissa olosuhteissa:

| a) | ympäristön lämpötila 266–308 K (–7 °C – +35 °C); |
| --- | --- |

a)

ympäristön lämpötila 266–308 K (–7 °C – +35 °C);

| b) | korkeus alle 1 600 metriä; |
| --- | --- |

b)

korkeus alle 1 600 metriä;

| c) | moottorin jäähdytysnesteen lämpötila yli 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

c)

moottorin jäähdytysnesteen lämpötila yli 343 K (70 °C).

Tätä kohtaa ei sovelleta reagenssisäiliön täyttötason valvontaan, jonka on toimittava kaikissa olosuhteissa, joissa mittaaminen on teknisesti mahdollista (esimerkiksi kaikki olosuhteet, joissa nestemäinen reagenssi ei ole jäätynyt).

2.3   Reagenssin jäätymissuojaus

2.3.1   Voidaan käyttää lämmitettyä tai lämmittämätöntä reagenssisäiliötä ja annostusjärjestelmää. Lämmitetyn järjestelmän on oltava 2.3.2 kohdan vaatimusten mukainen. Lämmittämättömän järjestelmän on oltava 2.3.3 kohdan vaatimusten mukainen.

2.3.1.1   Lämmittämättömän reagenssisäiliön ja annostusjärjestelmän käytöstä on ilmoitettava koneen omistajalle tarkoitetuissa kirjallisissa ohjeissa.

2.3.2   Reagenssisäiliö ja annostusjärjestelmä

2.3.2.1   Jos reagenssi on jäätynyt, sen on oltava käytettävissä viimeistään 70 minuutin kulutta siitä, kun moottori on käynnistetty ympäristön lämpötilassa 266 K (–7 °C).

2.3.2.2   Lämmitetyn järjestelmän suunnittelupiirteet

Lämmitetty järjestelmä on suunniteltava siten, että se täyttää tässä jaksossa asetetut suorituskykyä koskevat vaatimukset, kun sitä testataan määritellyn menettelyn mukaisesti.

| 2.3.2.2.1 | Reagenssisäiliötä ja annostusjärjestelmää on vakautettava lämpötilassa 255 K (–18 °C) 72 tunnin ajan tai kunnes reagenssi on kiinteää sen mukaan, kumpi tapahtuu ensin. |
| --- | --- |

2.3.2.2.1

Reagenssisäiliötä ja annostusjärjestelmää on vakautettava lämpötilassa 255 K (–18 °C) 72 tunnin ajan tai kunnes reagenssi on kiinteää sen mukaan, kumpi tapahtuu ensin.

| 2.3.2.2.2 | Edellä 2.3.2.2.1 kohdassa tarkoitetun vakautusjakson jälkeen moottori on käynnistettävä ja sitä on käytettävä ympäristön lämpötilassa, joka on enintään 266 K (–7 °C), seuraavasti:






  a) | 10–20 minuuttia joutokäyntiä, |
| --- | --- | --- |

2.3.2.2.2

Edellä 2.3.2.2.1 kohdassa tarkoitetun vakautusjakson jälkeen moottori on käynnistettävä ja sitä on käytettävä ympäristön lämpötilassa, joka on enintään 266 K (–7 °C), seuraavasti:

a)

10–20 minuuttia joutokäyntiä,

| b) | tämän jälkeen enintään 50 minuuttia enintään 40 prosenttia enimmäiskuormasta. |
| --- | --- |

b)

tämän jälkeen enintään 50 minuuttia enintään 40 prosenttia enimmäiskuormasta.

| 2.3.2.2.3 | Kun 2.3.2.2.2 kohdan mukainen testimenettely päättyy, reagenssin annostelujärjestelmän on oltava täysin toimintavalmis. |
| --- | --- |

2.3.2.2.3

Kun 2.3.2.2.2 kohdan mukainen testimenettely päättyy, reagenssin annostelujärjestelmän on oltava täysin toimintavalmis.

2.3.2.3   Suunnittelupiirteiden arviointi voidaan tehdä kylmässä testitilassa käyttämällä kokonaista konetta tai käyttämällä osia, jotka edustavat koneeseen asennettavaksi tarkoitettuja osia, tai kenttäkokeiden pohjalta.

2.3.3   Käyttäjän varoitusjärjestelmän ja käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivoituminen lämmittämättömässä järjestelmässä

2.3.3.1   Jäljempänä 4 kohdassa tarkoitetun käyttäjän varoitusjärjestelmän on aktivoiduttava, jos reagenssin annostusta ei tapahdu ympäristön lämpötilassa ≤ 266 K (–7 °C).

2.3.3.2   Jäljempänä 5.4 kohdassa tarkoitetun käyttäjän toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän on aktivoiduttava, jos reagenssin annostusta ei tapahdu ympäristön lämpötilassa ≤ 266 K (–7 °C) viimeistään 70 minuutin kuluttua moottorin käynnistämisestä.

2.4   Valvontavaatimukset

2.4.1   Typen oksidien poiston valvontajärjestelmän (NCD) on kyettävä tunnistamaan tämän liitteen piiriin kuuluvat typen oksidien poistojärjestelmän toimintahäiriöt (NCM) tietokoneen muistiin tallennettujen valvontajärjestelmän vikakoodien avulla ja ilmoittamaan nämä tiedot pyynnöstä laitteen ulkopuolelle.

2.4.2   Vikakoodien (DTC) kirjaamista koskevat vaatimukset

2.4.2.1   Typen oksidien poiston valvontajärjestelmän on kirjattava vikakoodi jokaiselle erilliselle typen oksidien poistojärjestelmän toimintahäiriölle.

2.4.2.2   Moottoria käytettäessä typen oksidien poiston valvontajärjestelmän on 60 minuutin kuluessa pääteltävä, esiintyykö siinä havaittavissa oleva toimintahäiriö. Tässä vaiheessa tallennetaan ”vahvistettu ja aktiivinen” vikakoodi ja varoitusjärjestelmän on aktivoiduttava 4 kohdan mukaisesti.

2.4.2.3   Jos vaaditaan yli 60 minuutin käyntiaika, jotta monitorit voivat tarkasti todeta ja vahvistaa typen oksidien poistojärjestelmän toimintahäiriön (esim. tilastollisia menetelmiä käyttävät tai koneen nesteenkulutusta seuraavat monitorit), hyväksyntäviranomainen voi sallia pidemmän valvontajakson sillä edellytyksellä, että valmistaja perustelee pidemmän jakson tarpeellisuuden (esim. teknisillä syillä, kokeellisilla tuloksilla, yrityksen sisäisillä kokemuksilla).

2.4.3   Vikakoodien (DTC) poistamista koskevat vaatimukset

| a) | Typen oksidien poiston valvontajärjestelmä ei saa itse poistaa vikakoodeja tietokoneen muistista, ennen kuin kyseiseen vikakoodiin liittyvä vika on korjattu. |
| --- | --- |

a)

Typen oksidien poiston valvontajärjestelmä ei saa itse poistaa vikakoodeja tietokoneen muistista, ennen kuin kyseiseen vikakoodiin liittyvä vika on korjattu.

| b) | Typen oksidien poiston valvontajärjestelmä voi poistaa kaikki vikakoodit, kun moottorin valmistajan pyynnöstä toimittama järjestelmän oma lukulaite tai huoltotyökalu sitä pyytää tai käyttämällä moottorin valmistajan antamaa pääsykoodia. |
| --- | --- |

b)

Typen oksidien poiston valvontajärjestelmä voi poistaa kaikki vikakoodit, kun moottorin valmistajan pyynnöstä toimittama järjestelmän oma lukulaite tai huoltotyökalu sitä pyytää tai käyttämällä moottorin valmistajan antamaa pääsykoodia.

2.4.4   Typen oksidien poiston valvontajärjestelmää ei saa ohjelmoida tai muutoin säätää siten, että sen aktivointi poistuu osittain tai kokonaan koneen iän mukaan moottorin todellisen käyttöiän aikana, eikä järjestelmä saa sisältää algoritmeja tai strategioita, joiden tehtävänä on alentaa typen oksidien poiston valvontajärjestelmän tehoa ajan mittaan.

2.4.5   Typen oksidien poiston valvontajärjestelmän kaikki uudelleenohjelmoitavat tietokonekoodit tai käyttöparametrit on suojattava luvattomilta muutoksilta.

2.4.6   NCD-moottoriperhe

Valmistajan tehtävänä on määritellä päästöihin liittyvän NCD-moottoriperheen kokoonpano. Moottorijärjestelmien ryhmitteleminen NCD-moottoriperheeksi edellyttää hyvää teknistä arviota ja hyväksyntäviranomaisen hyväksyntää.

Moottorit, jotka eivät kuulu samaan moottoriperheeseen, voivat kuitenkin kuulua samaan NCD-moottoriperheeseen.

2.4.6.1   NCD-moottoriperheen määrittävät muuttujat

NCD-moottoriperhe voidaan määritellä tärkeimpien suunnitteluparametrien avulla, joiden on oltava yhteiset saman perheen moottorijärjestelmille.

Jotta moottorijärjestelmien voidaan katsoa kuuluvan samaan NCD-moottoriperheeseen, niillä on oltava seuraavat samat perusparametrit:

| a) | päästöjenrajoitusjärjestelmä |
| --- | --- |

a)

päästöjenrajoitusjärjestelmä

| b) | NCD-valvonnan menetelmät |
| --- | --- |

b)

NCD-valvonnan menetelmät

| c) | NCD-valvonnan perusteet |
| --- | --- |

c)

NCD-valvonnan perusteet

| d) | valvontaparametrit (esim. taajuus). |
| --- | --- |

d)

valvontaparametrit (esim. taajuus).

Valmistajan on osoitettava nämä yhtäläisyydet soveltuvan teknisen demonstraation tai muiden asianmukaisten menettelyjen avulla ja saatava esitykselle hyväksyntäviranomaisen hyväksyntä.

Valmistaja voi pyytää hyväksyntäviranomaiselta hyväksyntää NCD-järjestelmän valvonta- ja havaitsemismenetelmien pienille eroille, jotka johtuvat moottorijärjestelmän kokoonpanon eroavaisuuksista, jos valmistaja pitää näitä menetelmiä samanlaisina ja ne eroavat toisistaan ainoastaan siinä määrin, että ne sopivat tarkasteltavien komponenttien erityispiirteisiin (esim. koko, pakokaasuvirta) tai niiden yhtäläisyydet ovat hyvän teknisen arvion mukaan perusteltuja.

3.   Kunnossapitovaatimukset

| 3.1 | Valmistajan on huolehdittava siitä, että kaikille uusien moottoreiden tai koneiden omistajille annetaan päästöjenrajoitusjärjestelmää ja sen oikeata toimintaa koskevat kirjalliset ohjeet.
  Ohjeissa on ilmoitettava, että jos päästöjenrajoitusjärjestelmä ei toimi asianmukaisesti, käyttäjän varoitusjärjestelmä kertoo käyttäjälle ongelmasta, ja että jos varoitukseen ei reagoida, käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä aktivoituu ja estää koneen toiminnan. |
| --- | --- |

3.1

Valmistajan on huolehdittava siitä, että kaikille uusien moottoreiden tai koneiden omistajille annetaan päästöjenrajoitusjärjestelmää ja sen oikeata toimintaa koskevat kirjalliset ohjeet.

Ohjeissa on ilmoitettava, että jos päästöjenrajoitusjärjestelmä ei toimi asianmukaisesti, käyttäjän varoitusjärjestelmä kertoo käyttäjälle ongelmasta, ja että jos varoitukseen ei reagoida, käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä aktivoituu ja estää koneen toiminnan.

| 3.2 | Ohjeissa on esitettävä vaatimukset, jotka koskevat moottoreiden asianmukaista käyttöä ja kunnossapitoa niiden päästöjenrajoituskyvyn ylläpitämiseksi ja tarvittaessa kuluvien reagenssien asianmukaista käyttöä. |
| --- | --- |

3.2

Ohjeissa on esitettävä vaatimukset, jotka koskevat moottoreiden asianmukaista käyttöä ja kunnossapitoa niiden päästöjenrajoituskyvyn ylläpitämiseksi ja tarvittaessa kuluvien reagenssien asianmukaista käyttöä.

| 3.3 | Ohjeet on kirjoitettava selvästi ja muulla kuin teknisellä tavalla käyttäen samaa kieltä kuin liikkuvaan työkoneeseen tai moottoriin liittyvässä käyttäjän käsikirjassa. |
| --- | --- |

3.3

Ohjeet on kirjoitettava selvästi ja muulla kuin teknisellä tavalla käyttäen samaa kieltä kuin liikkuvaan työkoneeseen tai moottoriin liittyvässä käyttäjän käsikirjassa.

| 3.4 | Ohjeissa on ilmoitettava, onko käyttäjän lisättävä kuluvaa reagenssia tavanomaisten huoltojen välillä. Niissä on myös ilmoitettava reagenssin laatuvaatimukset. Lisäksi on annettava käyttäjälle ohjeet reagenssisäiliön täyttämisestä. Tiedoissa on myös esitettävä, kuinka paljon kyseinen moottorityyppi todennäköisesti kuluttaa reagenssia ja kuinka usein sitä tulisi lisätä. |
| --- | --- |

3.4

Ohjeissa on ilmoitettava, onko käyttäjän lisättävä kuluvaa reagenssia tavanomaisten huoltojen välillä. Niissä on myös ilmoitettava reagenssin laatuvaatimukset. Lisäksi on annettava käyttäjälle ohjeet reagenssisäiliön täyttämisestä. Tiedoissa on myös esitettävä, kuinka paljon kyseinen moottorityyppi todennäköisesti kuluttaa reagenssia ja kuinka usein sitä tulisi lisätä.

| 3.5 | Ohjeissa on ilmoitettava, että määrityksiä vastaavan reagenssin käyttö ja sen lisääminen tarvittaessa on välttämätöntä, jotta moottori olisi kyseiseen moottorityyppiin sovellettavien, tyyppihyväksynnän myöntämistä koskevien vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

3.5

Ohjeissa on ilmoitettava, että määrityksiä vastaavan reagenssin käyttö ja sen lisääminen tarvittaessa on välttämätöntä, jotta moottori olisi kyseiseen moottorityyppiin sovellettavien, tyyppihyväksynnän myöntämistä koskevien vaatimusten mukainen.

| 3.6 | Ohjeissa on selitettävä, miten käyttäjän varoitusjärjestelmä ja käyttäjän toimenpiteitä vaativat järjestelmät toimivat. Lisäksi on selvitettävä, mitä vaikutuksia varoitusjärjestelmän huomiotta jättämisellä ja reagenssin lisäämättä jättämisellä tai ongelman korjaamatta jättämisellä on suorituskykyyn ja vikatietojen keruuseen. |
| --- | --- |

3.6

Ohjeissa on selitettävä, miten käyttäjän varoitusjärjestelmä ja käyttäjän toimenpiteitä vaativat järjestelmät toimivat. Lisäksi on selvitettävä, mitä vaikutuksia varoitusjärjestelmän huomiotta jättämisellä ja reagenssin lisäämättä jättämisellä tai ongelman korjaamatta jättämisellä on suorituskykyyn ja vikatietojen keruuseen.

4.   Käyttäjän varoitusjärjestelmä

| 4.1 | Koneessa on oltava visuaalinen varoitusjärjestelmä, joka kertoo käyttäjälle, että on havaittu ilmiö (reagenssitaso on alhainen, reagenssin laatu on väärä, annostelu on keskeytynyt tai järjestelmässä on 9 kohdalla täsmennetyn tyyppinen vika), joka johtaa siihen, että käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä aktivoituu, ellei ongelmaa korjata ajoissa. Varoitusjärjestelmän on pysyttävä aktiivisena silloin, kun 5 kohdassa kuvattu käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä on aktivoitunut. |
| --- | --- |

4.1

Koneessa on oltava visuaalinen varoitusjärjestelmä, joka kertoo käyttäjälle, että on havaittu ilmiö (reagenssitaso on alhainen, reagenssin laatu on väärä, annostelu on keskeytynyt tai järjestelmässä on 9 kohdalla täsmennetyn tyyppinen vika), joka johtaa siihen, että käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä aktivoituu, ellei ongelmaa korjata ajoissa. Varoitusjärjestelmän on pysyttävä aktiivisena silloin, kun 5 kohdassa kuvattu käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä on aktivoitunut.

| 4.2 | Varoitus ei saa olla sama kuin varoitus, jota käytetään vikojen tai moottorin ylläpitotoimien ilmoittamiseen, mutta se voi käyttää samaa varoitusjärjestelmää. |
| --- | --- |

4.2

Varoitus ei saa olla sama kuin varoitus, jota käytetään vikojen tai moottorin ylläpitotoimien ilmoittamiseen, mutta se voi käyttää samaa varoitusjärjestelmää.

| 4.3 | Käyttäjän varoitusjärjestelmään voi kuulua yksi tai useampia merkkivaloja tai lyhyen viestin näyttö, joihin voi esimerkiksi sisältyä viestejä, joilla ilmaistaan selkeästi seuraavia:






  — | jäljellä oleva aika ennen käyttäjän toimenpiteitä vaativan ensimmäisen tai toisen vaiheen järjestelmän aktivoitumista, |
| --- | --- | --- |

4.3

Käyttäjän varoitusjärjestelmään voi kuulua yksi tai useampia merkkivaloja tai lyhyen viestin näyttö, joihin voi esimerkiksi sisältyä viestejä, joilla ilmaistaan selkeästi seuraavia:

—

jäljellä oleva aika ennen käyttäjän toimenpiteitä vaativan ensimmäisen tai toisen vaiheen järjestelmän aktivoitumista,

| — | käyttäjän toimenpiteitä vaativan ensimmäisen tai toisen vaiheen järjestelmän vaikutustaso, esimerkiksi vääntömomentin alenemisen taso, |
| --- | --- |

—

käyttäjän toimenpiteitä vaativan ensimmäisen tai toisen vaiheen järjestelmän vaikutustaso, esimerkiksi vääntömomentin alenemisen taso,

| — | olosuhteet, joissa ajoneuvon koneen toimintakyky voidaan palauttaa. |
| --- | --- |

—

olosuhteet, joissa ajoneuvon koneen toimintakyky voidaan palauttaa.

Viestin esittämiseen voidaan käyttää samaa järjestelmää kuin muihin kunnossapitotarkoituksiin liittyvien viestien esittämiseen.

| 4.4 | Valmistajan valinnan mukaan varoitusjärjestelmään voi sisältyä äänimerkki käyttäjän huomion herättämiseksi. Käyttäjälle voidaan antaa mahdollisuus kytkeä äänimerkki pois päältä. |
| --- | --- |

4.4

Valmistajan valinnan mukaan varoitusjärjestelmään voi sisältyä äänimerkki käyttäjän huomion herättämiseksi. Käyttäjälle voidaan antaa mahdollisuus kytkeä äänimerkki pois päältä.

| 4.5 | Käyttäjän varoitusjärjestelmän on aktivoiduttava 2.3.3.1, 6.2, 7.2, 8.4 ja 9.3 kohdan vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

4.5

Käyttäjän varoitusjärjestelmän on aktivoiduttava 2.3.3.1, 6.2, 7.2, 8.4 ja 9.3 kohdan vaatimusten mukaisesti.

| 4.6 | Käyttäjän varoitusjärjestelmän on kytkeydyttävä pois päältä, kun sen aktivoitumisen edellytykset ovat poistuneet. Käyttäjän varoitusjärjestelmä ei saa mennä automaattisesti pois päältä ilman, että sen aktivoitumisen syy on korjattu. |
| --- | --- |

4.6

Käyttäjän varoitusjärjestelmän on kytkeydyttävä pois päältä, kun sen aktivoitumisen edellytykset ovat poistuneet. Käyttäjän varoitusjärjestelmä ei saa mennä automaattisesti pois päältä ilman, että sen aktivoitumisen syy on korjattu.

| 4.7 | Varoitusjärjestelmän toiminta voidaan tilapäisesti keskeyttää muilla signaaleilla, jotka esittävät tärkeitä turvallisuuteen liittyviä viestejä. |
| --- | --- |

4.7

Varoitusjärjestelmän toiminta voidaan tilapäisesti keskeyttää muilla signaaleilla, jotka esittävät tärkeitä turvallisuuteen liittyviä viestejä.

| 4.8 | Käyttäjän varoitusjärjestelmän aktivointi- ja deaktivointimenettelyjä koskevia lisätietoja annetaan 11 kohdassa. |
| --- | --- |

4.8

Käyttäjän varoitusjärjestelmän aktivointi- ja deaktivointimenettelyjä koskevia lisätietoja annetaan 11 kohdassa.

| 4.9 | Valmistajan on osana tämän direktiivin mukaista tyyppihyväksyntähakemusta demonstroitava käyttäjän varoitusjärjestelmän toiminta 11 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

4.9

Valmistajan on osana tämän direktiivin mukaista tyyppihyväksyntähakemusta demonstroitava käyttäjän varoitusjärjestelmän toiminta 11 kohdan mukaisesti.

5.   Käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä

5.1   Koneeseen on sisällyttävä käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä, joka pohjautuu yhteen seuraavista periaatteista:

| 5.1.1 | kaksiportainen käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä, joka ensimmäisessä vaiheessa rajoittaa suorituskykyä ja toisessa vaiheessa estää koneen käytön. |
| --- | --- |

5.1.1

kaksiportainen käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä, joka ensimmäisessä vaiheessa rajoittaa suorituskykyä ja toisessa vaiheessa estää koneen käytön.

| 5.1.2 | yksiportainen käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä (koneen käytön estäminen), joka aktivoituu 6.3.1, 7.3.1, 8.4.1 ja 9.4.1 kohdassa täsmennettyjen ensimmäisen vaiheen edellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

5.1.2

yksiportainen käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä (koneen käytön estäminen), joka aktivoituu 6.3.1, 7.3.1, 8.4.1 ja 9.4.1 kohdassa täsmennettyjen ensimmäisen vaiheen edellytysten mukaisesti.

5.2   Tyyppihyväksyntäviranomaisen ennalta antamalla hyväksynnällä moottoriin voidaan asentaa käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän estomahdollisuus kansallisen tai alueellisen hallintoviranomaisen, niiden pelastuspalveluiden tai asevoimien julistaman hätätilan aikana.

5.3   Käyttäjän toimenpiteitä vaativa ensimmäisen vaiheen järjestelmä

| 5.3.1 | Ensimmäisen vaiheen järjestelmän on aktivoiduttava, kun jokin 6.3.1, 7.3.1, 8.4.1 tai 9.4.1 kohdassa täsmennetyistä edellytyksistä on täyttynyt. |
| --- | --- |

5.3.1

Ensimmäisen vaiheen järjestelmän on aktivoiduttava, kun jokin 6.3.1, 7.3.1, 8.4.1 tai 9.4.1 kohdassa täsmennetyistä edellytyksistä on täyttynyt.

| 5.3.2 | Käyttäjän toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän on asteittain pienennettävä suurinta käytettävissä olevaa vääntömomenttia moottorin koko pyörintänopeusalueella vähintään 25 prosentilla suurinta vääntömomenttia vastaavan pyörintänopeuden ja rajoittimen katkaisupisteen välillä kaaviossa 1 esitetyllä tavalla. Vääntömomentin on pienennyttävä vähintään 1 prosenttia minuutissa. |
| --- | --- |

5.3.2

Käyttäjän toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän on asteittain pienennettävä suurinta käytettävissä olevaa vääntömomenttia moottorin koko pyörintänopeusalueella vähintään 25 prosentilla suurinta vääntömomenttia vastaavan pyörintänopeuden ja rajoittimen katkaisupisteen välillä kaaviossa 1 esitetyllä tavalla. Vääntömomentin on pienennyttävä vähintään 1 prosenttia minuutissa.

| 5.3.3 | Käyttäjän toimenpiteitä vaativia muita keinoja voidaan käyttää, jos tyyppihyväksyntäviranomaiselle on osoitettu niiden olevan vähintään yhtä tehokkaita. |
| --- | --- |

5.3.3

Käyttäjän toimenpiteitä vaativia muita keinoja voidaan käyttää, jos tyyppihyväksyntäviranomaiselle on osoitettu niiden olevan vähintään yhtä tehokkaita.

Kaavio 1

Käyttäjän toimenpiteitä vaativaan ensimmäisen vaiheen järjestelmään liittyvä vääntömomentin alennuskaavio

Image

5.4   Käyttäjän toimenpiteitä vaativa toisen vaiheen järjestelmä

| 5.4.1 | Käyttäjän toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän on aktivoiduttava, kun jokin 2.3.3.2, 6.3.2, 7.3.2, 8.4.2 tai 9.4.2 kohdassa täsmennetyistä edellytyksistä on täyttynyt. |
| --- | --- |

5.4.1

Käyttäjän toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän on aktivoiduttava, kun jokin 2.3.3.2, 6.3.2, 7.3.2, 8.4.2 tai 9.4.2 kohdassa täsmennetyistä edellytyksistä on täyttynyt.

| 5.4.2 | Käyttäjän toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän on vähennettävä koneen hyödyllisyyttä siinä määrin, että sen aiheuttamat vaikeudet saavat käyttäjän korjaamaan kaikki 6–9 kohtiin liittyvät ongelmat. Seuraavat strategiat ovat hyväksyttäviä:






  5.4.2.1 | Moottorin vääntömomenttia on alennettava asteittain suurinta vääntömomenttia vastaavan pyörimisnopeuden ja rajoittimen katkaisupisteen välillä kaaviossa 1 esitetyn mukaisesti ensimmäisessä vaiheessa rajoitetusta vääntömomentista vähintään 1 prosentilla minuutissa enintään 50 prosenttiin suurimmasta vääntömomentista, ja samaan aikaan, kun vääntömomenttia vähennetään, on moottorin pyörintänopeutta asteittain pienennettävä enintään 60 prosenttiin nimellisnopeudesta, kuten kaaviossa 2 esitetään.

  Kaavio 2


  Vääntömomentin alentaminen käyttäjän toimenpiteitä vaativassa toisen vaiheen järjestelmässä |
| --- | --- | --- |

5.4.2

Käyttäjän toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän on vähennettävä koneen hyödyllisyyttä siinä määrin, että sen aiheuttamat vaikeudet saavat käyttäjän korjaamaan kaikki 6–9 kohtiin liittyvät ongelmat. Seuraavat strategiat ovat hyväksyttäviä:

5.4.2.1

Moottorin vääntömomenttia on alennettava asteittain suurinta vääntömomenttia vastaavan pyörimisnopeuden ja rajoittimen katkaisupisteen välillä kaaviossa 1 esitetyn mukaisesti ensimmäisessä vaiheessa rajoitetusta vääntömomentista vähintään 1 prosentilla minuutissa enintään 50 prosenttiin suurimmasta vääntömomentista, ja samaan aikaan, kun vääntömomenttia vähennetään, on moottorin pyörintänopeutta asteittain pienennettävä enintään 60 prosenttiin nimellisnopeudesta, kuten kaaviossa 2 esitetään.

Kaavio 2

Vääntömomentin alentaminen käyttäjän toimenpiteitä vaativassa toisen vaiheen järjestelmässä

Image

| 5.4.2.2 | Käyttäjän toimenpiteitä vaativia muita keinoja voidaan käyttää, jos tyyppihyväksyntäviranomaiselle on osoitettu niiden olevan vähintään yhtä tehokkaita. |
| --- | --- |

5.4.2.2

Käyttäjän toimenpiteitä vaativia muita keinoja voidaan käyttää, jos tyyppihyväksyntäviranomaiselle on osoitettu niiden olevan vähintään yhtä tehokkaita.

5.5   Turvallisuusnäkökohtien huomioon ottamiseksi ja itsekorjaavan diagnostiikan mahdollistamiseksi käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän ohitustoiminnon, joka antaa käyttöön moottorin täyden tehon, käyttäminen on sallittua sillä edellytyksellä, että se

| — | on aktiivinen enintään 30 minuutin ajan ja |
| --- | --- |

—

on aktiivinen enintään 30 minuutin ajan ja

| — | on rajattu kolmeen aktivoitumiskertaan kullakin jaksolla, jolla käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä on aktiivinen. |
| --- | --- |

—

on rajattu kolmeen aktivoitumiskertaan kullakin jaksolla, jolla käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä on aktiivinen.

5.6   Käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän on kytkeydyttävä pois päältä, kun sen aktivoitumisen edellytykset ovat poistuneet. Käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä ei saa deaktivoitua automaattisesti ilman, että sen aktivoitumisen syy on korjattu.

5.7   Käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivointi- ja deaktivointimenettelyjä koskevia lisätietoja annetaan 11 kohdassa.

5.8   Valmistajan on osana tämän direktiivin mukaista tyyppihyväksyntähakemusta demonstroitava käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän toiminta 11 kohdan mukaisesti.

6.   Reagenssin saatavuus

6.1   Reagenssimäärän ilmaisin

Koneessa on oltava erityinen osoitin, joka ilmoittaa selkeästi käyttäjälle reagenssin määrän reagenssisäiliössä. Vähimmäisvaatimus reagenssimäärän ilmaisimen toiminnalle on, että sen on jatkuvasti ilmoitettava reagenssin määrä silloin, kun 4 kohdassa tarkoitettu käyttäjän varoitusjärjestelmä on aktiivisena. Reagenssimäärän ilmaisimen näyttö voi olla analoginen tai digitaalinen, ja se voi esittää määrän suhteessa säiliön vetoisuuteen, jäljellä olevan reagenssin määränä tai arvioituina jäljellä olevina käyttötunteina.

6.2   Käyttäjän varoitusjärjestelmän aktivointi

| 6.2.1 | Edellä olevassa 4 kohdassa kuvaillun käyttäjän varoitusjärjestelmän on aktivoiduttava, kun reagenssin määrä laskee alle 10 prosenttiin reagenssisäiliön vetoisuudesta. Valmistajan niin halutessa prosenttiosuus voi olla suurempi. |
| --- | --- |

6.2.1

Edellä olevassa 4 kohdassa kuvaillun käyttäjän varoitusjärjestelmän on aktivoiduttava, kun reagenssin määrä laskee alle 10 prosenttiin reagenssisäiliön vetoisuudesta. Valmistajan niin halutessa prosenttiosuus voi olla suurempi.

| 6.2.2 | Annettavan varoitussignaalin on yhdessä reagenssimäärän ilmaisimen kanssa oltava riittävän selkeä, jotta käyttäjä ymmärtää, että reagenssin määrä on alhainen. Jos varoitusjärjestelmässä on tekstinäyttö, visuaalisen varoituksen on ilmoitettava, että reagenssin määrä on alhainen (esimerkiksi ”ureataso alhainen”, ”AdBlue-taso alhainen” tai ”reagenssimäärä alhainen”). |
| --- | --- |

6.2.2

Annettavan varoitussignaalin on yhdessä reagenssimäärän ilmaisimen kanssa oltava riittävän selkeä, jotta käyttäjä ymmärtää, että reagenssin määrä on alhainen. Jos varoitusjärjestelmässä on tekstinäyttö, visuaalisen varoituksen on ilmoitettava, että reagenssin määrä on alhainen (esimerkiksi ”ureataso alhainen”, ”AdBlue-taso alhainen” tai ”reagenssimäärä alhainen”).

| 6.2.3 | Käyttäjän varoitusjärjestelmän ei tarvitse aluksi olla jatkuvasti aktiivisena (esimerkiksi viestin ei tarvitse olla jatkuvasti näkyvissä), mutta aktivoinnin on voimistuttava siten, että se muuttuu jatkuvaksi sitä mukaa, kun reagenssisäiliö tyhjenee ja lähestytään tilannetta, jossa käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä tulee toimintaan (esimerkiksi merkkivalon vilkkumistiheys). Lopulta järjestelmän on annettava käyttäjälle varoitus, jonka voimakkuuden valmistaja voi valita mutta jonka on oltava 6.3 kohdassa tarkoitetun käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivoituessa selvästi havaittavampi kuin silloin, kun se ensimmäisen kerran aktivoitui. |
| --- | --- |

6.2.3

Käyttäjän varoitusjärjestelmän ei tarvitse aluksi olla jatkuvasti aktiivisena (esimerkiksi viestin ei tarvitse olla jatkuvasti näkyvissä), mutta aktivoinnin on voimistuttava siten, että se muuttuu jatkuvaksi sitä mukaa, kun reagenssisäiliö tyhjenee ja lähestytään tilannetta, jossa käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä tulee toimintaan (esimerkiksi merkkivalon vilkkumistiheys). Lopulta järjestelmän on annettava käyttäjälle varoitus, jonka voimakkuuden valmistaja voi valita mutta jonka on oltava 6.3 kohdassa tarkoitetun käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivoituessa selvästi havaittavampi kuin silloin, kun se ensimmäisen kerran aktivoitui.

| 6.2.4 | Jatkuvan varoituksen on oltava sellainen, että sitä ei voi helposti kytkeä pois päältä tai jättää huomiotta. Jos varoitusjärjestelmässä on tekstinäyttö, siinä on esitettävä selkeä viesti (esimerkiksi ”lisää ureaa”, ”lisää AdBlue” tai ”lisää reagenssia”). Jatkuva varoitus voidaan tilapäisesti keskeyttää muilla signaaleilla, jotka esittävät tärkeitä turvallisuuteen liittyviä viestejä. |
| --- | --- |

6.2.4

Jatkuvan varoituksen on oltava sellainen, että sitä ei voi helposti kytkeä pois päältä tai jättää huomiotta. Jos varoitusjärjestelmässä on tekstinäyttö, siinä on esitettävä selkeä viesti (esimerkiksi ”lisää ureaa”, ”lisää AdBlue” tai ”lisää reagenssia”). Jatkuva varoitus voidaan tilapäisesti keskeyttää muilla signaaleilla, jotka esittävät tärkeitä turvallisuuteen liittyviä viestejä.

| 6.2.5 | Käyttäjän varoitusjärjestelmän on oltava sellainen, että sitä ei voida kytkeä pois päältä ennen kuin reagenssia on lisätty määrään, joka ei aiheuta järjestelmän aktivoitumista. |
| --- | --- |

6.2.5

Käyttäjän varoitusjärjestelmän on oltava sellainen, että sitä ei voida kytkeä pois päältä ennen kuin reagenssia on lisätty määrään, joka ei aiheuta järjestelmän aktivoitumista.

6.3   Käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivoituminen

| 6.3.1 | Edellä 5.3 kohdassa kuvatun käyttäjän toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän on aktivoiduttava, jos reagenssin määrä laskee alle 2,5 prosenttiin säiliön nimellisvetoisuudesta. Valmistajan niin halutessa prosenttiosuus voi olla suurempi. |
| --- | --- |

6.3.1

Edellä 5.3 kohdassa kuvatun käyttäjän toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän on aktivoiduttava, jos reagenssin määrä laskee alle 2,5 prosenttiin säiliön nimellisvetoisuudesta. Valmistajan niin halutessa prosenttiosuus voi olla suurempi.

| 6.3.2 | Edellä olevassa 5.4 kohdassa kuvaillun käyttäjän toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän on aktivoiduttava, kun reagenssisäiliö on tyhjä (eli annostusjärjestelmä ei kykene ottamaan reagenssia säiliöstä) tai kun reagenssin määrä on valmistajan valitsemalla tasolla, joka on alle 2,5 prosenttia säiliön nimellisvetoisuudesta. |
| --- | --- |

6.3.2

Edellä olevassa 5.4 kohdassa kuvaillun käyttäjän toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän on aktivoiduttava, kun reagenssisäiliö on tyhjä (eli annostusjärjestelmä ei kykene ottamaan reagenssia säiliöstä) tai kun reagenssin määrä on valmistajan valitsemalla tasolla, joka on alle 2,5 prosenttia säiliön nimellisvetoisuudesta.

| 6.3.3 | Lukuun ottamatta 5.5 kohdassa sallitun laajuista poikkeusta käyttäjän toimenpiteitä vaativan ensimmäisen ja toisen vaiheen järjestelmän on oltava sellainen, että sitä ei voida kytkeä pois päältä ennen kuin reagenssia on lisätty niin, että sen määrä ei enää edellytä käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivoitumista. |
| --- | --- |

6.3.3

Lukuun ottamatta 5.5 kohdassa sallitun laajuista poikkeusta käyttäjän toimenpiteitä vaativan ensimmäisen ja toisen vaiheen järjestelmän on oltava sellainen, että sitä ei voida kytkeä pois päältä ennen kuin reagenssia on lisätty niin, että sen määrä ei enää edellytä käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivoitumista.

7.   Reagenssin laadun valvonta

7.1   Moottorissa tai koneessa on oltava järjestelmä, joka havaitsee vääränlaisen reagenssin.

| 7.1.1 | Valmistajan on määritettävä hyväksyttävä reagenssipitoisuus CDmin, jonka seurauksena pakokaasun NOx-päästöt eivät ylitä kynnysarvoa 0,9 g/kWh. |
| --- | --- |

7.1.1

Valmistajan on määritettävä hyväksyttävä reagenssipitoisuus CDmin, jonka seurauksena pakokaasun NOx-päästöt eivät ylitä kynnysarvoa 0,9 g/kWh.

| 7.1.1.1 | Reagenssin CDmin-arvon oikeellisuus on demonstroitava tyyppihyväksynnän aikana 12 kohdassa kuvaillulla menetelmällä ja kirjattava liitteessä I olevassa 8 jaksossa tarkoitettuun laajaan asiakirjapakettiin. |
| --- | --- |

7.1.1.1

Reagenssin CDmin-arvon oikeellisuus on demonstroitava tyyppihyväksynnän aikana 12 kohdassa kuvaillulla menetelmällä ja kirjattava liitteessä I olevassa 8 jaksossa tarkoitettuun laajaan asiakirjapakettiin.

| 7.1.2 | Järjestelmän on havaittava CDmin-arvoa pienemmät reagenssipitoisuudet, ja niitä on pidettävä 7.1 kohdan soveltamiseksi vääränlaisena reagenssina. |
| --- | --- |

7.1.2

Järjestelmän on havaittava CDmin-arvoa pienemmät reagenssipitoisuudet, ja niitä on pidettävä 7.1 kohdan soveltamiseksi vääränlaisena reagenssina.

| 7.1.3 | Reagenssin laatua varten on osoitettava erillinen laskuri (”reagenssin laatulaskuri”). Reagenssin laatulaskurin on laskettava niiden moottorin käyttötuntien määrä, jolloin reagenssi oli vääränlaista. |
| --- | --- |

7.1.3

Reagenssin laatua varten on osoitettava erillinen laskuri (”reagenssin laatulaskuri”). Reagenssin laatulaskurin on laskettava niiden moottorin käyttötuntien määrä, jolloin reagenssi oli vääränlaista.

| 7.1.3.1 | Valinnaisesti valmistaja voi ryhmitellä reagenssin puutteellisen laadun yhteen jonkin muun tai joidenkin muiden 8 ja 9 kohdassa lueteltujen vikojen kanssa samalle laskurille. |
| --- | --- |

7.1.3.1

Valinnaisesti valmistaja voi ryhmitellä reagenssin puutteellisen laadun yhteen jonkin muun tai joidenkin muiden 8 ja 9 kohdassa lueteltujen vikojen kanssa samalle laskurille.

| 7.1.4 | Reagenssin laatulaskurin aktivointi- ja deaktivointikriteerejä ja -mekanismeja koskevia lisätietoja annetaan 11 kohdassa. |
| --- | --- |

7.1.4

Reagenssin laatulaskurin aktivointi- ja deaktivointikriteerejä ja -mekanismeja koskevia lisätietoja annetaan 11 kohdassa.

7.2   Käyttäjän varoitusjärjestelmän aktivointi

Kun valvontajärjestelmä vahvistaa, että reagenssi on laadultaan virheellistä, käyttäjän varoitusjärjestelmän, joka on kuvattu 4 kohdassa, on aktivoiduttava. Jos varoitusjärjestelmässä on tekstinäyttö, siinä on esitettävä varoituksen syyn ilmoittava viesti (esimerkiksi ”vääränlainen urea”, ”vääränlainen AdBlue” tai ”vääränlainen reagenssi”).

7.3   Käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivointi

| 7.3.1 | Edellä 5.3 kohdassa tarkoitetun käyttäjän toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän on aktivoiduttava, jos reagenssin laatua ei korjata viimeistään moottorin 10 käyttötunnin kuluessa sen jälkeen, kun 7.2 kohdassa tarkoitettu käyttäjän varoitusjärjestelmä on aktivoitunut. |
| --- | --- |

7.3.1

Edellä 5.3 kohdassa tarkoitetun käyttäjän toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän on aktivoiduttava, jos reagenssin laatua ei korjata viimeistään moottorin 10 käyttötunnin kuluessa sen jälkeen, kun 7.2 kohdassa tarkoitettu käyttäjän varoitusjärjestelmä on aktivoitunut.

| 7.3.2 | Edellä 5.4 kohdassa tarkoitetun käyttäjän toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän on aktivoiduttava, jos reagenssin laatua ei korjata viimeistään moottorin 20 käyttötunnin kuluessa sen jälkeen, kun 7.2 kohdassa tarkoitettu käyttäjän varoitusjärjestelmä on aktivoitunut. |
| --- | --- |

7.3.2

Edellä 5.4 kohdassa tarkoitetun käyttäjän toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän on aktivoiduttava, jos reagenssin laatua ei korjata viimeistään moottorin 20 käyttötunnin kuluessa sen jälkeen, kun 7.2 kohdassa tarkoitettu käyttäjän varoitusjärjestelmä on aktivoitunut.

| 7.3.3 | Käyttäjän toimenpiteitä vaativien järjestelmien aktivoitumista edeltävää tuntimäärää on pienennettävä lisäyksessä 11 kuvailtujen mekanismien mukaisesti, jos vika esiintyy toistuvasti. |
| --- | --- |

7.3.3

Käyttäjän toimenpiteitä vaativien järjestelmien aktivoitumista edeltävää tuntimäärää on pienennettävä lisäyksessä 11 kuvailtujen mekanismien mukaisesti, jos vika esiintyy toistuvasti.

8.   Reagenssin annostus

8.1   Moottorin on sisällytettävä keinot, joilla havaitaan annostuksen keskeytys.

8.2   Reagenssin annostuslaskuri

| 8.2.1 | Annostukselle on ositettava erityislaskuri (”annostuslaskuri”). Laskurin on laskettava niiden moottorin käyntituntien lukumäärä, joiden aikana reagenssin annostus keskeytyy. Tätä ei edellytetä silloin, kun keskeytystä vaatii moottorinohjausyksikkö sen vuoksi, että koneen käyttöolosuhteet ovat sellaiset, että päästöjenrajoituksen suorituskyvyn ylläpitämiseksi ei tarvita reagenssiannostusta. |
| --- | --- |

8.2.1

Annostukselle on ositettava erityislaskuri (”annostuslaskuri”). Laskurin on laskettava niiden moottorin käyntituntien lukumäärä, joiden aikana reagenssin annostus keskeytyy. Tätä ei edellytetä silloin, kun keskeytystä vaatii moottorinohjausyksikkö sen vuoksi, että koneen käyttöolosuhteet ovat sellaiset, että päästöjenrajoituksen suorituskyvyn ylläpitämiseksi ei tarvita reagenssiannostusta.

| 8.2.1.1 | Valinnaisesti valmistaja voi luokitella reagenssin annostusvirheen yhteen jonkin muun tai joidenkin muiden 7 ja 9 kohdassa lueteltujen vikojen kanssa samalle laskurille. |
| --- | --- |

8.2.1.1

Valinnaisesti valmistaja voi luokitella reagenssin annostusvirheen yhteen jonkin muun tai joidenkin muiden 7 ja 9 kohdassa lueteltujen vikojen kanssa samalle laskurille.

| 8.2.2 | Reagenssin annostuslaskurin aktivointi- ja deaktivointikriteerejä ja -mekanismeja koskevia lisätietoja annetaan 11 kohdassa. |
| --- | --- |

8.2.2

Reagenssin annostuslaskurin aktivointi- ja deaktivointikriteerejä ja -mekanismeja koskevia lisätietoja annetaan 11 kohdassa.

8.3   Käyttäjän varoitusjärjestelmän aktivointi

Edellä 4 kohdassa kuvatun käyttäjän varoitusjärjestelmän on aktivoiduttava, kun kyseessä on annostuksen keskeytys, joka asettaa annostuslaskurin 8.2.1 kohdan mukaisesti. Jos varoitusjärjestelmässä on tekstinäyttö, siinä on esitettävä varoituksen syyn ilmoittava viesti (esimerkiksi ”urean annostusvirhe”, ”AdBlue-annostusvirhe” tai ”reagenssin annostusvirhe”).

8.4   Käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivointi

| 8.4.1 | Edellä 5.3 kohdassa tarkoitetun käyttäjän toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän on aktivoiduttava, jos reagenssin annostuksen keskeytystä ei korjata viimeistään moottorin 10 käyttötunnin kuluessa sen jälkeen, kun 8.3 kohdassa tarkoitettu käyttäjän varoitusjärjestelmä on aktivoitunut. |
| --- | --- |

8.4.1

Edellä 5.3 kohdassa tarkoitetun käyttäjän toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän on aktivoiduttava, jos reagenssin annostuksen keskeytystä ei korjata viimeistään moottorin 10 käyttötunnin kuluessa sen jälkeen, kun 8.3 kohdassa tarkoitettu käyttäjän varoitusjärjestelmä on aktivoitunut.

| 8.4.2 | Edellä 5.4 kohdassa tarkoitetun käyttäjän toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän on aktivoiduttava, jos reagenssin annostuksen keskeytystä ei korjata viimeistään moottorin 20 käyttötunnin kuluessa sen jälkeen, kun 8.3 kohdassa tarkoitettu käyttäjän varoitusjärjestelmä on aktivoitunut. |
| --- | --- |

8.4.2

Edellä 5.4 kohdassa tarkoitetun käyttäjän toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän on aktivoiduttava, jos reagenssin annostuksen keskeytystä ei korjata viimeistään moottorin 20 käyttötunnin kuluessa sen jälkeen, kun 8.3 kohdassa tarkoitettu käyttäjän varoitusjärjestelmä on aktivoitunut.

| 8.4.3 | Käyttäjän toimenpiteitä vaativien järjestelmien aktivoitumista edeltävää tuntimäärää on pienennettävä lisäyksessä 11 kuvailtujen mekanismien mukaisesti, jos vika esiintyy toistuvasti. |
| --- | --- |

8.4.3

Käyttäjän toimenpiteitä vaativien järjestelmien aktivoitumista edeltävää tuntimäärää on pienennettävä lisäyksessä 11 kuvailtujen mekanismien mukaisesti, jos vika esiintyy toistuvasti.

9.   Asetusten luvattomasta muuttamisesta mahdollisesti johtuvien vikojen valvonta

9.1   Reagenssisäiliön täyttömäärän, reagenssin laadun ja reagenssin annostuksen keskeytymisen lisäksi on valvottava seuraavia vikoja, jotka saattavat johtua asetusten luvattomasta muuttamisesta:

| i) | EGR-venttiilin toiminta estynyt; |
| --- | --- |

i)

EGR-venttiilin toiminta estynyt;

| ii) | typen oksidien poiston valvontajärjestelmän (NCD) viat (9.2.1 kohta). |
| --- | --- |

ii)

typen oksidien poiston valvontajärjestelmän (NCD) viat (9.2.1 kohta).

9.2   Valvontavaatimukset

9.2.1   Typen oksidien poiston valvontajärjestelmää (NCD) on valvottava sähkövikojen ja antureiden paikaltaan siirtämisen tai deaktivoinnin varalta, jotteivät ne estäisi järjestelmää havaitsemasta muita 6–8 kohdassa (osan valvonta) tarkoitettuja vikoja.

Esimerkkejä havaitsemiskykyyn vaikuttavista antureista ovat NOx-pitoisuutta suoraan mittaavat anturit, urean laatua mittaavat anturit, ympäristön olosuhteita mittaavat anturit ja anturit, joita käytetään reagenssin annostelun, määrän ja kulutuksen valvonnassa.

9.2.2   EGR-venttiilin laskuri

| 9.2.2.1 | EGR-venttiilin toiminnan estymiselle on osoitettava erityinen laskuri. EGR-venttiililaskurin on laskettava niiden moottorin käyntituntien määrä, jolloin EGR-venttiilin toiminnan estymiseen liittyvän vikakoodin todetaan olevan aktiivisena. |
| --- | --- |

9.2.2.1

EGR-venttiilin toiminnan estymiselle on osoitettava erityinen laskuri. EGR-venttiililaskurin on laskettava niiden moottorin käyntituntien määrä, jolloin EGR-venttiilin toiminnan estymiseen liittyvän vikakoodin todetaan olevan aktiivisena.

| 9.2.2.1.1 | Valinnaisesti valmistaja voi ryhmitellä EGR-venttiilin estyneen toiminnan yhteen jonkin muun tai joidenkin muiden 7, 8 ja 9.2.3 kohdassa lueteltujen vikojen kanssa samalle laskurille. |
| --- | --- |

9.2.2.1.1

Valinnaisesti valmistaja voi ryhmitellä EGR-venttiilin estyneen toiminnan yhteen jonkin muun tai joidenkin muiden 7, 8 ja 9.2.3 kohdassa lueteltujen vikojen kanssa samalle laskurille.

| 9.2.2.2 | EGR-venttiilin laskurin aktivointi- ja deaktivointikriteerejä ja -mekanismeja koskevia lisätietoja annetaan 11 kohdassa. |
| --- | --- |

9.2.2.2

EGR-venttiilin laskurin aktivointi- ja deaktivointikriteerejä ja -mekanismeja koskevia lisätietoja annetaan 11 kohdassa.

9.2.3   NCD-järjestelmän laskuri(t)

| 9.2.3.1 | Kaikille 9.1 kohdan ii alakohdassa tarkoitetuille valvontavirheille on osoitettava erityinen laskuri. NCD-laskureiden on laskettava niiden moottorin käyntituntien määrä, jolloin NCD-järjestelmän vikaan liittyvän vikakoodin todetaan olevan aktiivisena. Useiden vikojen ryhmittely samalle laskurille on sallittua. |
| --- | --- |

9.2.3.1

Kaikille 9.1 kohdan ii alakohdassa tarkoitetuille valvontavirheille on osoitettava erityinen laskuri. NCD-laskureiden on laskettava niiden moottorin käyntituntien määrä, jolloin NCD-järjestelmän vikaan liittyvän vikakoodin todetaan olevan aktiivisena. Useiden vikojen ryhmittely samalle laskurille on sallittua.

| 9.2.3.1.1 | Valinnaisesti valmistaja voi ryhmitellä estyneen NCD-järjestelmän vian yhteen jonkin muun tai joidenkin muiden 7, 8 ja 9.2.2 kohdassa lueteltujen vikojen kanssa samalle laskurille. |
| --- | --- |

9.2.3.1.1

Valinnaisesti valmistaja voi ryhmitellä estyneen NCD-järjestelmän vian yhteen jonkin muun tai joidenkin muiden 7, 8 ja 9.2.2 kohdassa lueteltujen vikojen kanssa samalle laskurille.

| 9.2.3.2 | NCD-järjestelmän laskureiden aktivointi- ja deaktivointikriteerejä ja -mekanismeja koskevia lisätietoja annetaan 11 kohdassa. |
| --- | --- |

9.2.3.2

NCD-järjestelmän laskureiden aktivointi- ja deaktivointikriteerejä ja -mekanismeja koskevia lisätietoja annetaan 11 kohdassa.

9.3   Käyttäjän varoitusjärjestelmän aktivointi

Edellä 4 kohdassa kuvaillun käyttäjän varoitusjärjestelmän on aktivoiduttava, jos ilmenee jokin 9.1 kohdassa tarkoitettu vika, ja järjestelmän on ilmoitettava, että vika on korjattava viipymättä. Jos varoitusjärjestelmässä on tekstinäyttö, siinä on esitettävä varoituksen syyn ilmoittava viesti (esimerkiksi ”reagenssin annostusventtiili ei kytkettynä” tai ”kriittinen päästövika”).

9.4   Käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivointi

9.4.1   Edellä 5.3 kohdassa tarkoitetun käyttäjän toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän on aktivoiduttava, jos 9.1 kohdassa tarkoitettua vikaa ei korjata moottorin 36 käyntitunnin kuluessa sen jälkeen, kun 9.3 kohdassa tarkoitettu käyttäjän varoitusjärjestelmä on aktivoitunut.

9.4.2   Edellä 5.4 kohdassa tarkoitetun käyttäjän toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän on aktivoiduttava, jos 9.1 kohdassa tarkoitettua vikaa ei korjata viimeistään moottorin 100 käyntitunnin kuluessa sen jälkeen, kun 9.3 kohdassa tarkoitettu käyttäjän varoitusjärjestelmä on aktivoitunut.

9.4.3   Käyttäjän toimenpiteitä vaativien järjestelmien aktivoitumista edeltävää tuntimäärää on pienennettävä lisäyksessä 11 kuvailtujen mekanismien mukaisesti, jos vika esiintyy toistuvasti.

9.5   Vaihtoehtona 9.2 kohdan vaatimuksille valmistaja voi käyttää pakokaasussa olevaa NOx-anturia. Tässä tapauksessa

| — | NOx-arvo ei saa ylittää kynnysarvoa 0,9 g/kWh, |
| --- | --- |

—

NOx-arvo ei saa ylittää kynnysarvoa 0,9 g/kWh,

| — | voidaan käyttää yhtä virhettä ”korkea NOx – perussyy tuntematon”, |
| --- | --- |

—

voidaan käyttää yhtä virhettä ”korkea NOx – perussyy tuntematon”,

| — | 9.4.1 kohta on luettava ” moottorin 10 käyttötunnin”, |
| --- | --- |

—

9.4.1 kohta on luettava ” moottorin 10 käyttötunnin”,

| — | 9.4.2 kohta on luettava ” moottorin 20 käyttötunnin”, |
| --- | --- |

—

9.4.2 kohta on luettava ” moottorin 20 käyttötunnin”,

10.   Demonstraatiovaatimukset

10.1   Yleistä

Tämän liitteen vaatimusten täyttyminen on osoitettava tyyppihyväksynnän aikana suorittamalla taulukon 1 ja tämän kohdan vaatimusten mukaisesti seuraavat:

| a) | varoitusjärjestelmän aktivoitumisen demonstrointi; |
| --- | --- |

a)

varoitusjärjestelmän aktivoitumisen demonstrointi;

| b) | käyttäjän toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisen demonstrointi tarvittaessa; |
| --- | --- |

b)

käyttäjän toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisen demonstrointi tarvittaessa;

| c) | käyttäjän toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisen demonstrointi. |
| --- | --- |

c)

käyttäjän toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisen demonstrointi.

Taulukko 1

Demonstrointimenettelyn sisältö tämän lisäyksen 10.3 ja 10.4 kohdan säännösten mukaisesti

| Mekanismi | Demonstroinnin osatekijät |
| --- | --- |
| Varoitusjärjestelmän aktivoituminen (tämän lisäyksen 10.3 kohta) | — | 2 aktivoitumistestiä (ml. reagenssin vähäinen määrä) |

Mekanismi

Demonstroinnin osatekijät

Varoitusjärjestelmän aktivoituminen (tämän lisäyksen 10.3 kohta)

—

2 aktivoitumistestiä (ml. reagenssin vähäinen määrä)

| — | Lisädemonstroinnit tarvittaessa |
| --- | --- |

—

Lisädemonstroinnit tarvittaessa

Käyttäjän toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän aktivoituminen (tämän lisäyksen 10.4 kohta)

| — | 2 aktivoitumistestiä (ml. reagenssin vähäinen määrä) |
| --- | --- |

—

2 aktivoitumistestiä (ml. reagenssin vähäinen määrä)

| — | Lisädemonstroinnit tarvittaessa |
| --- | --- |

—

Lisädemonstroinnit tarvittaessa

| — | 1 vääntömomentin alenemistesti |
| --- | --- |

—

1 vääntömomentin alenemistesti

Käyttäjän toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän aktivoituminen (tämän lisäyksen 10.4.6 kohta)

| — | 2 aktivoitumistestiä (ml. reagenssin vähäinen määrä) |
| --- | --- |

—

2 aktivoitumistestiä (ml. reagenssin vähäinen määrä)

| — | Lisädemonstroinnit tarvittaessa |
| --- | --- |

—

Lisädemonstroinnit tarvittaessa

10.   2. Moottoriperheet ja NCD-moottoriperheet

Se, että moottoriperhe tai NCD-moottoriperhe on tämän 10 kohdan vaatimusten mukainen, voidaan osoittaa testaamalla yksi perheeseen kuuluva moottori edellyttäen, että valmistaja osoittaa hyväksyntäviranomaiselle, että tämän liitteen vaatimusten täyttämiseksi tarvittavat valvontajärjestelmät ovat perheen moottoreissa samanlaiset.

10.2.1   NCD-perheen muiden jäsenten valvontajärjestelmien samanlaisuuden osoittaminen voidaan suorittaa esittämällä hyväksyntäviranomaisille algoritmeja, toiminta-analyyseja tai muuta aineistoa.

10.2.2   Valmistajan on valittava testattava moottori yhteisymmärryksessä hyväksyntäviranomaisen kanssa. Moottori voi olla, mutta sen ei tarvitse olla, kyseisen perheen kantamoottori.

10.2.3   Jos moottoriperheen moottorit kuuluvat NCD-moottoriperheeseen, joka on jo tyyppihyväksytty 10.2.1 kohdan mukaisesti (kaavio 3), kyseisen moottoriperheen vaatimustenmukaisuus katsotaan osoitetuksi ilman lisätestejä, mikäli valmistaja osoittaa viranomaiselle, että tämän liitteen vaatimusten noudattamiseksi tarvittavat valvontajärjestelmät ovat tarkasteltavissa moottori- ja NCD-moottoriperheissä samanlaiset.

Kaavio 3

Aiemmin osoitettu NCD-moottoriperheen vaatimustenmukaisuus

Image

10.3   Varoitusjärjestelmän aktivoitumisen demonstrointi

10.3.1   Varoitusjärjestelmän aktivoitumisen vaatimustenmukaisuus on demonstroitava suorittamalla kaksi testiä: reagenssin vähäinen määrä sekä yksi tämän liitteen 7–9 kohdassa tarkoitettu vikaluokka.

10.3.2   Testattavien vikojen valinta

10.3.2.1   Varoitusjärjestelmän aktivoitumisen demonstroimiseksi silloin, kun reagenssin laatu on huono, on valittava reagenssi, jossa tehoaineen pitoisuutta on laimennettu vähintään pitoisuuteen, jonka valmistaja on ilmoittanut tämän liitteen 7 kohdan vaatimusten mukaisesti.

10.3.2.2   Varoitusjärjestelmän aktivoitumisen demonstroimiseksi silloin, kun on kyse tämän liitteen 9 kohdassa tarkoitetuista vioista, jotka voivat johtua asetusten luvattomasta muuttamisesta, valinta on tehtävä seuraavien vaatimusten mukaisesti:

| 10.3.2.2.1 | Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle luettelo mahdollisista tällaisista vioista. |
| --- | --- |

10.3.2.2.1

Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle luettelo mahdollisista tällaisista vioista.

| 10.3.2.2.2 | Hyväksyntäviranomaisen on valittava testissä tarkasteltava vika 10.3.2.2.1 kohdassa tarkoitetusta luettelosta. |
| --- | --- |

10.3.2.2.2

Hyväksyntäviranomaisen on valittava testissä tarkasteltava vika 10.3.2.2.1 kohdassa tarkoitetusta luettelosta.

10.3.3   Demonstrointi

10.3.3.1   Tätä demonstrointia varten on tehtävä erillinen testi kunkin 10.3.1 kohdassa tarkoitetun vian osalta.

10.3.3.2   Testin aikana ei saa esiintyä mitään muuta vikaa kuin testin kohteena oleva.

10.3.3.3   Kaikki vikakoodit on tyhjennettävä ennen testin aloittamista.

10.3.3.4   Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella testattavat viat voidaan simuloida.

10.3.3.5   Muiden vikojen kuin reagenssin vähäisen määrän havaitseminen

Kun vika on aiheutettu tai simuloitu, sen havaitsemisen on tapahduttava seuraavasti, kun kyseessä on muu vika kuin reagenssin vähäinen määrä:

| 10.3.3.5.1 | NCD-järjestelmän on vastattava tyyppihyväksyntäviranomaisen valitsemaan soveltuvaan vikaan tämän lisäyksen säännösten mukaisesti. Katsotaan, että tämä on osoitettu, jos aktivointi tapahtuu kahdessa peräkkäisessä NCD-testisyklissä tämän lisäyksen 10.3.3.7 kohdan mukaisesti.
  Jos valvonnan kuvauksessa on todettu, että tietty valvontalaite tarvitsee enemmän kuin kaksi NCD-testisykliä valvonnan loppuun saattamiseksi, ja hyväksyntäviranomainen on sen hyväksynyt, NCD-testisyklien määrää voidaan lisätä kolmeen.
  Jokainen yksittäinen NCD-testisykli voidaan erottaa demonstraatiotestauksessa toisista sammuttamalla moottori. Aika ennen seuraavaa käynnistystä määritetään sen mukaan, tapahtuuko valvontatoimintoja moottorin sammuttamisen jälkeen ja vaaditaanko tiettyjen olosuhteiden toteutumista, jotta valvonta tapahtuisi seuraavalla käynnistyksellä. |
| --- | --- |

10.3.3.5.1

NCD-järjestelmän on vastattava tyyppihyväksyntäviranomaisen valitsemaan soveltuvaan vikaan tämän lisäyksen säännösten mukaisesti. Katsotaan, että tämä on osoitettu, jos aktivointi tapahtuu kahdessa peräkkäisessä NCD-testisyklissä tämän lisäyksen 10.3.3.7 kohdan mukaisesti.

Jos valvonnan kuvauksessa on todettu, että tietty valvontalaite tarvitsee enemmän kuin kaksi NCD-testisykliä valvonnan loppuun saattamiseksi, ja hyväksyntäviranomainen on sen hyväksynyt, NCD-testisyklien määrää voidaan lisätä kolmeen.

Jokainen yksittäinen NCD-testisykli voidaan erottaa demonstraatiotestauksessa toisista sammuttamalla moottori. Aika ennen seuraavaa käynnistystä määritetään sen mukaan, tapahtuuko valvontatoimintoja moottorin sammuttamisen jälkeen ja vaaditaanko tiettyjen olosuhteiden toteutumista, jotta valvonta tapahtuisi seuraavalla käynnistyksellä.

| 10.3.3.5.2 | Varoitusjärjestelmän aktivoitumisen demonstrointi katsotaan hyväksyttävästi suoritetuksi, jos kunkin 10.3.2.1 kohdan mukaisesti suoritetun testin lopussa varoitusjärjestelmä on aktivoitunut asianmukaisesti ja valitun vian vikakoodi on tilassa ”vahvistettu ja aktiivinen”. |
| --- | --- |

10.3.3.5.2

Varoitusjärjestelmän aktivoitumisen demonstrointi katsotaan hyväksyttävästi suoritetuksi, jos kunkin 10.3.2.1 kohdan mukaisesti suoritetun testin lopussa varoitusjärjestelmä on aktivoitunut asianmukaisesti ja valitun vian vikakoodi on tilassa ”vahvistettu ja aktiivinen”.

10.3.3.6   Reagenssin vähäisen määrän havaitseminen

Varoitusjärjestelmän aktivoitumisen demonstroimiseksi silloin, kun reagenssia ei ole tarpeeksi, moottoria on käytettävä yhden tai useamman NCD-testisyklin ajan valmistajan valinnan mukaan.

| 10.3.3.6.1 | Demonstrointi on aloitettava niin, että säiliössä on reagenssia valmistajan ja hyväksyntäviranomaisen sopima määrä mutta vähintään 10 prosenttia säiliön nimellisvetoisuudesta. |
| --- | --- |

10.3.3.6.1

Demonstrointi on aloitettava niin, että säiliössä on reagenssia valmistajan ja hyväksyntäviranomaisen sopima määrä mutta vähintään 10 prosenttia säiliön nimellisvetoisuudesta.

| 10.3.3.6.2 | Varoitusjärjestelmän katsotaan toimineen oikein, jos seuraavat ehdot täyttyvät samanaikaisesti:






  a) | varoitusjärjestelmä on aktivoitunut reagenssimäärän ollessa suurempi tai yhtä suuri kuin 10 prosenttia reagenssisäiliön nimellisvetoisuudesta, ja |
| --- | --- | --- |

10.3.3.6.2

Varoitusjärjestelmän katsotaan toimineen oikein, jos seuraavat ehdot täyttyvät samanaikaisesti:

a)

varoitusjärjestelmä on aktivoitunut reagenssimäärän ollessa suurempi tai yhtä suuri kuin 10 prosenttia reagenssisäiliön nimellisvetoisuudesta, ja

| b) | ”jatkuva” varoitusjärjestelmä on aktivoitunut, kun reagenssin määrä on suurempi tai yhtä suuri kuin valmistajan tämän liitteen 6 kohdan mukaisesti ilmoittama arvo. |
| --- | --- |

b)

”jatkuva” varoitusjärjestelmä on aktivoitunut, kun reagenssin määrä on suurempi tai yhtä suuri kuin valmistajan tämän liitteen 6 kohdan mukaisesti ilmoittama arvo.

10.3.3.7   NCD-testisykli

| 10.3.3.7.1 | Tässä 10 kohdassa tarkoitettu NCD-testisykli, jolla osoitetaan NCD-järjestelmän asianmukainen suorituskyky, on NRTC:n kuumakäynnistyssykli. |
| --- | --- |

10.3.3.7.1

Tässä 10 kohdassa tarkoitettu NCD-testisykli, jolla osoitetaan NCD-järjestelmän asianmukainen suorituskyky, on NRTC:n kuumakäynnistyssykli.

| 10.3.3.7.2 | Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan käyttää vaihtoehtoista NCD-testisykliä (esim. NRSC) tiettyä valvontalaitetta varten. Hakemuksessa on oltava tiedot (tekniset näkökohdat, simulaatiot, testitulokset jne.), joista käyvät ilmi






  a) | vaaditun testisyklin tulokset valvontalaitteella, jota käytetään todellisissa ajo-olosuhteissa, ja |
| --- | --- | --- |

10.3.3.7.2

Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan käyttää vaihtoehtoista NCD-testisykliä (esim. NRSC) tiettyä valvontalaitetta varten. Hakemuksessa on oltava tiedot (tekniset näkökohdat, simulaatiot, testitulokset jne.), joista käyvät ilmi

a)

vaaditun testisyklin tulokset valvontalaitteella, jota käytetään todellisissa ajo-olosuhteissa, ja

| b) | että 10.3.3.7.1 kohdassa määrätty sovellettava NCD-testisykli osoitetaan kyseiseen valvontaan huonommin soveltuvaksi. |
| --- | --- |

b)

että 10.3.3.7.1 kohdassa määrätty sovellettava NCD-testisykli osoitetaan kyseiseen valvontaan huonommin soveltuvaksi.

10.3.4   Varoitusjärjestelmän aktivoitumisen demonstrointi katsotaan hyväksyttävästi suoritetuksi, jos kunkin 10.3.3 kohdan mukaisesti suoritetun testin lopussa varoitusjärjestelmä on aktivoitunut asianmukaisesti.

10.4   Käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivoitumisen demonstrointi

10.4.1   Käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivoitumisen demonstrointi on suoritettava moottoritestipenkissä.

10.4.1.1   Demonstrointia varten tarvittavat osat ja osajärjestelmät, joita ei ole fyysisesti asennettu moottorijärjestelmään, kuten ympäristön lämpötilaa mittaavat anturit, tasoanturit ja käyttäjän varoitus- ja tietojärjestelmät, on tätä varten yhdistettävä moottorijärjestelmään tai simuloitava hyväksyntäviranomaisen hyväksymällä tavalla.

10.4.1.2   Valmistajan niin halutessa ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella demonstrointitestit voidaan tehdä kokonaisella koneella tai työkoneella joko kiinnittämällä kone sopivaan testipenkkiin tai ajamalla sitä testiradalla valvotuissa olosuhteissa.

10.4.2   Testijakson aikana on demonstroitava käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivoituminen, kun reagenssin määrä on vähäinen ja kun ilmenee jokin tämän liitteen 7, 8 tai 9 kohdassa tarkoitetuista vioista.

10.4.3   Tätä demonstrointia varten

| a) | hyväksyntäviranomaisen on valittava reagenssin vähäisen määrän lisäksi yksi tämän liitteen 7, 8 tai 9 kohdassa tarkoitetuista vioista, jota on aiemmin käytetty varoitusjärjestelmän aktivoitumisen demonstroinnissa, |
| --- | --- |

a)

hyväksyntäviranomaisen on valittava reagenssin vähäisen määrän lisäksi yksi tämän liitteen 7, 8 tai 9 kohdassa tarkoitetuista vioista, jota on aiemmin käytetty varoitusjärjestelmän aktivoitumisen demonstroinnissa,

| b) | valmistaja voi hyväksyntäviranomaisen suostumuksella nopeuttaa testiä simuloimalla tietyn käyttötuntimäärän kertymisen, |
| --- | --- |

b)

valmistaja voi hyväksyntäviranomaisen suostumuksella nopeuttaa testiä simuloimalla tietyn käyttötuntimäärän kertymisen,

| c) | käyttäjän toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän edellyttämä vääntömomentin aleneminen voidaan demonstroida samanaikaisesti tämän direktiivin mukaisen moottorin yleisen suorituskyvyn hyväksynnän kanssa. Vääntömomentin erillistä mittaamista ei tässä tapauksessa vaadita käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän demonstroinnin aikana, |
| --- | --- |

c)

käyttäjän toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän edellyttämä vääntömomentin aleneminen voidaan demonstroida samanaikaisesti tämän direktiivin mukaisen moottorin yleisen suorituskyvyn hyväksynnän kanssa. Vääntömomentin erillistä mittaamista ei tässä tapauksessa vaadita käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän demonstroinnin aikana,

| d) | käyttäjän toimenpiteitä vaativa toisen vaiheen järjestelmä on demonstroitava tämän lisäyksen 10.4.6 kohdan vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

d)

käyttäjän toimenpiteitä vaativa toisen vaiheen järjestelmä on demonstroitava tämän lisäyksen 10.4.6 kohdan vaatimusten mukaisesti.

10.4.4   Lisäksi valmistajan on demonstroitava käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän toiminta tämän liitteen 7, 8 tai 9 kohdassa tarkoitetuissa vikatilanteissa, joita ei ole valittu käytettäväksi 10.4.1–10.4.3 kohdassa kuvailluissa demonstrointitesteissä.

Nämä lisädemonstroinnit voidaan suorittaa esittämällä hyväksyntäviranomaiselle teknisiä asiakirjoja, kuten algoritmeja, toiminta-analyysejä tai aiempien testien tulos.

10.4.4.1   Näillä lisädemonstroinneilla on erityisesti osoitettava hyväksyntäviranomaiselle, että moottorinohjausyksikössä on asianmukainen vääntömomentin alennusmekanismi.

10.4.5   Käyttäjän toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän demonstrointitesti

10.4.5.1   Demonstrointi käynnistyy, kun varoitusjärjestelmä tai tapauksen mukaan ”jatkuva” varoitusjärjestelmä on aktivoitunut sen seurauksena, että on havaittu hyväksyntäviranomaisen valitsema vika.

10.4.5.2   Tarkastettaessa järjestelmän toimintaa silloin, kun reagenssisäiliössä ei ole tarpeeksi reagenssia, moottorijärjestelmää on käytettävä, kunnes reagenssin määrä on laskenut 2,5 prosenttiin säiliön nimellisvetoisuudesta tai arvoon, jonka valmistaja on ilmoittanut tämän liitteen 6.3.1 kohdan mukaisesti rajaksi, jonka kohdalla käyttäjän toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän on tarkoitus toimia.

| 10.4.5.2.1 | Valmistaja voi hyväksyntäviranomaisen suostumuksella simuloida jatkuvaa ajoa poistamalla säiliöstä reagenssia joko moottorin käydessä tai ollessa pysähtyneenä. |
| --- | --- |

10.4.5.2.1

Valmistaja voi hyväksyntäviranomaisen suostumuksella simuloida jatkuvaa ajoa poistamalla säiliöstä reagenssia joko moottorin käydessä tai ollessa pysähtyneenä.

10.4.5.3   Tarkastettaessa järjestelmän toimintaa muun vian kuin reagenssin vähäisen määrän osalta moottorijärjestelmää on käytettävä tämän lisäyksen taulukossa 3 esitetty asianomainen tuntimäärä tai valmistajan valinnan mukaan kunnes asianomainen laskuri on saavuttanut arvon, jonka kohdalla käyttäjän toimenpiteitä vaativa ensimmäisen vaiheen järjestelmä aktivoituu.

10.4.5.4   Käyttäjän toimenpiteitä vaativan ensimmäisen vaiheen järjestelmän demonstrointi katsotaan hyväksyttävästi suoritetuksi, jos kunkin 10.4.5.2 ja 10.4.5.3 kohdan mukaisesti suoritetun demonstrointitestin lopussa valmistaja on osoittanut hyväksyntäviranomaiselle, että moottorinohjausyksikkö on aktivoinut vääntömomentin alennusmekanismin.

10.4.6   Käyttäjän toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän demonstrointitesti

10.4.6.1   Demonstrointi on aloitettava tilanteessa, jossa ensimmäisen vaiheen järjestelmä on aiemmin aktivoitunut, ja se voidaan suorittaa niiden testien jatkoksi, jotka tehtiin ensimmäisen vaiheen järjestelmän demonstroimiseksi.

10.4.6.2   Tarkastettaessa järjestelmän toimintaa, kun reagenssisäiliössä ei ole tarpeeksi reagenssia, moottorijärjestelmää on käytettävä kunnes reagenssisäiliö on tyhjä tai kunnes reagenssin määrä on laskenut alle 2,5 prosenttiin säiliön nimellisvetoisuudesta arvoon, jonka valmistaja on ilmoittanut käyttäjän toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisrajaksi.

| 10.4.6.2.1 | Valmistaja voi hyväksyntäviranomaisen suostumuksella simuloida jatkuvaa ajoa poistamalla säiliöstä reagenssia joko moottorin käydessä tai ollessa pysähtyneenä. |
| --- | --- |

10.4.6.2.1

Valmistaja voi hyväksyntäviranomaisen suostumuksella simuloida jatkuvaa ajoa poistamalla säiliöstä reagenssia joko moottorin käydessä tai ollessa pysähtyneenä.

10.4.6.3   Tarkastettaessa järjestelmän toimintaa muun vian kuin reagenssin puutteen osalta moottorijärjestelmää on käytettävä tämän lisäyksen taulukossa 3 esitetty asianomainen tuntimäärä tai valmistajan valinnan mukaan kunnes asianomainen laskuri on saavuttanut arvon, jonka kohdalla käyttäjän toimenpiteitä vaativa toisen vaiheen järjestelmä aktivoituu.

10.4.6.4   Käyttäjän toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän demonstrointi katsotaan suoritetuksi, jos kunkin 10.4.6.2 ja 10.4.6.3 kohdan mukaisesti suoritetun demonstrointitestin lopussa valmistaja on osoittanut tyyppihyväksyntäviranomaiselle, että tässä liitteessä tarkoitettu toimenpiteitä vaativa toisen vaiheen mekanismi on aktivoitunut.

10.4.7   Valmistajan niin halutessa ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella käyttäjän toimenpiteitä vaativien mekanismien demonstrointitestit voidaan vaihtoehtoisesti tehdä kokonaisella koneella 5.4 kohdan vaatimusten mukaisesti joko kiinnittämällä kone sopivaan testipenkkiin tai ajamalla sitä testiradalla valvotuissa olosuhteissa.

10.4.7.1   Konetta on käytettävä, kunnes valittuun vikaan liittyvä laskuri on saavuttanut tämän lisäyksen taulukossa 3 esitetyn asianmukaisen käyntituntimäärän tai tapauksen mukaan kunnes reagenssisäiliö on joko tyhjä tai saavuttanut tason, joka on alle 2,5 prosenttia säiliön nimellisvetoisuudesta ja jonka valmistaja on valinnut käyttäjän toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisrajaksi.

11.   Käyttäjän varoitusjärjestelmän ja käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivointi- ja deaktivointimekanismit

11.1   Tässä liitteessä esitettyjen, käyttäjän varoitusjärjestelmän ja käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivointi- ja deaktivointimekanismeja koskevien vaatimusten täydennykseksi 11 kohdassa esitetään tekniset vaatimukset, jotka koskevat kyseisten mekanismien täytäntöönpanoa.

11.2   Käyttäjän varoitusjärjestelmän aktivointi- ja deaktivointimekanismit

11.2.1   Käyttäjän varoitusjärjestelmän on aktivoiduttava, kun aktivoitumisen perusteena olevaan typen oksidien poistojärjestelmän toimintahäiriöön (NCM) liittyvä vikakoodi on tämän lisäyksen taulukossa 2 määritellyssä tilassa.

Taulukko 2

Käyttäjän varoitusjärjestelmän aktivointi

| Vikatyyppi | Vikakoodin tila, joka aktivoi varoitusjärjestelmän |
| --- | --- |
| Huono reagenssin laatu | vahvistettu ja aktiivinen |
| Reagenssin annostus keskeytynyt | vahvistettu ja aktiivinen |
| EGR-venttiilin toiminta estynyt | vahvistettu ja aktiivinen |
| Valvontajärjestelmän vika | vahvistettu ja aktiivinen |
| NOx-kynnysarvo, tarvittaessa | vahvistettu ja aktiivinen |

Vikatyyppi

Vikakoodin tila, joka aktivoi varoitusjärjestelmän

Huono reagenssin laatu

vahvistettu ja aktiivinen

Reagenssin annostus keskeytynyt

vahvistettu ja aktiivinen

EGR-venttiilin toiminta estynyt

vahvistettu ja aktiivinen

Valvontajärjestelmän vika

vahvistettu ja aktiivinen

NOx-kynnysarvo, tarvittaessa

vahvistettu ja aktiivinen

11.2.2   Käyttäjän varoitusjärjestelmän on deaktivoiduttava, kun valvontajärjestelmä päättelee, että kyseisen varoituksen syynä olevaa vikaa ei enää ole, tai kun varoituksen aktivoitumisen perusteena olleet tiedot, mukaan luettuna vikoihin liittyvät vikakoodit, on poistettu lukulaitteella.

11.2.2.1   NOx-valvontatietojen poistamista koskevat vaatimukset

11.2.2.1.1   NOx-valvontatietojen poisto/nollaaminen lukulaitteella

Seuraavat tiedot on lukulaitteen vaatimuksesta poistettava tietokoneen muistista tai asetettava tässä lisäyksessä mainittuun arvoon (ks. taulukko 3):

Taulukko 3

NOx-valvontatietojen poisto/nollaaminen lukulaitteella

| NOx-valvontatieto | Poistetaan | Nollataan |
| --- | --- | --- |
| Kaikki vikakoodit | X | |
| Laskurin arvo, joka osoittaa suurinta moottorin käyttötuntimäärää | | X |
| Moottorin käyttötuntien määrä NCD-laskureista | | X |

NOx-valvontatieto

Poistetaan

Nollataan

Kaikki vikakoodit

X

Laskurin arvo, joka osoittaa suurinta moottorin käyttötuntimäärää

X

Moottorin käyttötuntien määrä NCD-laskureista

X

11.2.2.1.2   NOx-valvontatiedot eivät saa pyyhkiytyä, jos koneen akku tai akut irrotetaan.

11.2.2.1.3   NOx-valvontatietojen poistaminen saa olla mahdollista vain moottorin ollessa sammutettuna.

11.2.2.1.4   Kun NOx-valvontatiedot, vikakoodit mukaan luettuina, poistetaan, minkään näihin vikoihin liittyvän laskurin lukemaa, joka on täsmennetty tässä liitteessä, ei saa poistaa vaan se on asetettava arvoon, joka on täsmennetty tämän liitteen soveltuvassa osassa.

11.3   Käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän aktivointi- ja deaktivointimekanismit

11.3.1   Käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän on aktivoiduttava, kun varoitusjärjestelmä on aktiivisena ja aktivoinnin perusteena olevaan typen oksidien poistojärjestelmän toimintahäiriöön (NCM) liittyvä laskuri on saavuttanut tämän lisäyksen taulukossa 4 määritellyn arvon.

11.3.2   Käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän on deaktivoiduttava, kun järjestelmä ei enää havaitse aktivoinnin perusteena olevaa typen oksidien poistojärjestelmän toimintahäiriötä (NCM) tai kun aktivoinnin perusteena olleisiin vikoihin liittyvät tiedot, mukaan luettuna vikakoodit, on poistettu luku- tai huoltolaitteella.

11.3.3   Käyttäjän varoitusjärjestelmän ja käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän on tapauksen mukaan aktivoiduttava tai deaktivoiduttava välittömästi tämän liitteen 6 kohdan vaatimusten mukaisesti sen jälkeen, kun reagenssin määrä säiliössä on arvioitu. Tällöin aktivointi- tai deaktivointimekanismien toiminta ei ole riippuvainen asianomaisten vikakoodien tilasta.

11.4   Laskurimekanismi

11.4.1   Yleistä

11.4.1.1   Tämän liitteen vaatimusten täyttämiseksi järjestelmässä on oltava vähintään neljä laskuria, jotka kirjaavat niiden tuntien määrän, joiden aikana moottoria on käytetty tilanteessa, jossa järjestelmä on havainnut jonkin seuraavista:

| a) | virheellinen reagenssin laatu, |
| --- | --- |

a)

virheellinen reagenssin laatu,

| b) | reagenssin annostuksen keskeytyminen, |
| --- | --- |

b)

reagenssin annostuksen keskeytyminen,

| c) | EGR-venttiilin toiminnan estyminen, |
| --- | --- |

c)

EGR-venttiilin toiminnan estyminen,

| d) | tämän liitteen 9.1 kohdan ii alakohdan mukainen NCD-järjestelmän vika. |
| --- | --- |

d)

tämän liitteen 9.1 kohdan ii alakohdan mukainen NCD-järjestelmän vika.

11.4.1.1.1   Valmistaja voi valinnaisesti käyttää yhtä tai useampaa laskuria 11.4.1.1 kohdassa mainittujen vikojen ryhmittelyyn.

11.4.1.2   Kunkin laskurin on kyettävä laskemaan 1 tunnin resoluutiolla varustetun 2-tavuisen laskurin enimmäisarvoon saakka ja pidettävä arvo muistissa, kunnes olosuhteet sallivat laskurin nollaamisen.

11.4.1.3   Valmistaja voi käyttää yhtä tai useita NCD-järjestelmälaskureita. Yksi laskuri voi laskea tuntimäärän kahdelle tai useammalle kyseisen laskurityypin kannalta merkittävälle eri vialle, kun mikään niistä ei ole saavuttanut yhden laskurin ilmoittamaa tuntimäärää.

11.4.1.3.1   Jos valmistaja päättää käyttää useita NCD-järjestelmälaskureita, järjestelmän on kyettävä osoittamaan tietty valvontajärjestelmän laskuri kullekin vialle, joka on tämän liitteen mukaisesti kyseisen laskurin kannata merkittävä.

11.4.2   Laskurimekanismien periaate

11.4.2.1   Kunkin laskurin on toimittava seuraavasti:

| 11.4.2.1.1 | Jos laskenta alkaa nollasta, laskurin on alettava laskea heti, kun havaitaan kyseisen laskurin kannalta merkittävä vika ja vastaava vikakoodi on taulukossa 2 määritellyssä tilassa. |
| --- | --- |

11.4.2.1.1

Jos laskenta alkaa nollasta, laskurin on alettava laskea heti, kun havaitaan kyseisen laskurin kannalta merkittävä vika ja vastaava vikakoodi on taulukossa 2 määritellyssä tilassa.

| 11.4.2.1.2 | Kun kyseessä ovat toistuvat viat, sovelletaan valmistajan valinnan mukaisesti yhtä seuraavista säännöksistä:






  i) | Jos ilmenee yksi ainoa valvontatapahtuma ja jos laskurin aktivoinutta vikaa ei enää havaita tai jos vikatieto on poistettu luku- tai huoltolaitteella, laskurin on pysähdyttävä ja säilytettävä senhetkinen lukemansa. Jos laskuri lopettaa laskemisen silloin, kun käyttäjän toimenpiteitä vaativa toisen vaiheen järjestelmä on aktiivisena, laskurin on pysyttävä tämän lisäyksen taulukossa 4 määritellyssä arvossa tai arvossa, joka suurempi tai yhtä suuri kuin käyttäjän toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän käynnistävä laskurin arvo miinus 30 minuuttia. |
| --- | --- | --- |

11.4.2.1.2

Kun kyseessä ovat toistuvat viat, sovelletaan valmistajan valinnan mukaisesti yhtä seuraavista säännöksistä:

i)

Jos ilmenee yksi ainoa valvontatapahtuma ja jos laskurin aktivoinutta vikaa ei enää havaita tai jos vikatieto on poistettu luku- tai huoltolaitteella, laskurin on pysähdyttävä ja säilytettävä senhetkinen lukemansa. Jos laskuri lopettaa laskemisen silloin, kun käyttäjän toimenpiteitä vaativa toisen vaiheen järjestelmä on aktiivisena, laskurin on pysyttävä tämän lisäyksen taulukossa 4 määritellyssä arvossa tai arvossa, joka suurempi tai yhtä suuri kuin käyttäjän toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän käynnistävä laskurin arvo miinus 30 minuuttia.

| ii) | Laskurin on pysyttävä tämän lisäyksen taulukossa 4 määritellyssä arvossa tai arvossa, joka suurempi tai yhtä suuri kuin käyttäjän toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän käynnistävä laskurin arvo miinus 30 minuuttia. |
| --- | --- |

ii)

Laskurin on pysyttävä tämän lisäyksen taulukossa 4 määritellyssä arvossa tai arvossa, joka suurempi tai yhtä suuri kuin käyttäjän toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän käynnistävä laskurin arvo miinus 30 minuuttia.

| 11.4.2.1.3 | Jos käytetään yhtä valvontajärjestelmälaskuria, laskurin on jatkettava laskemista, jos on havaittu sen kannalta merkittävä typen oksidien poistojärjestelmän toimintahäiriö (NCM) ja vastaava vikakoodi on tilassa ”vahvistettu ja aktiivinen”. Laskurin on lopetettava laskeminen ja säilytettävä yksi 11.4.2.1.2 kohdassa tarkoitetuista arvoista, jos mitään laskurin aktivoinnin aiheuttavaa typen oksidien poistojärjestelmän toimintahäiriötä (NCM) ei havaita tai jos kaikki kyseisen laskurin kannalta merkittävät vikatiedot on poistettu luku- tai huoltolaitteella.

  Taulukko 4


  Laskurit käyttäjän toimenpiteitä vaativien järjestelmien yhteydessä | Laskurin ensimmäisen käynnistyksen aiheuttava vikakoodin tila | Ensimmäisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisen aiheuttava laskurin arvo | Toisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisen aiheuttava laskurin arvo | Laskurin säilyttämä jäädytetty arvo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reagenssin laadun laskuri | vahvistettu ja aktiivinen | ≤ 10 tuntia | ≤ 20 tuntia | ≥ 90 % toisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisen aiheuttavan laskurin arvosta |
| Annostuslaskuri | vahvistettu ja aktiivinen | ≤ 10 tuntia | ≤ 20 tuntia | ≥ 90 % toisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisen aiheuttavan laskurin arvosta |
| EGR-venttiilin laskuri | vahvistettu ja aktiivinen | ≤ 36 tuntia | ≤ 100 tuntia | ≥ 95 % toisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisen aiheuttavan laskurin arvosta |
| Valvontajärjestelmän laskuri | vahvistettu ja aktiivinen | ≤ 36 tuntia | ≤ 100 tuntia | ≥ 95 % toisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisen aiheuttavan laskurin arvosta |
| NOx-kynnysarvo, tarvittaessa | vahvistettu ja aktiivinen | ≤ 10 tuntia | ≤ 20 tuntia | ≥ 90 % toisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisen aiheuttavan laskurin arvosta |

11.4.2.1.3

Jos käytetään yhtä valvontajärjestelmälaskuria, laskurin on jatkettava laskemista, jos on havaittu sen kannalta merkittävä typen oksidien poistojärjestelmän toimintahäiriö (NCM) ja vastaava vikakoodi on tilassa ”vahvistettu ja aktiivinen”. Laskurin on lopetettava laskeminen ja säilytettävä yksi 11.4.2.1.2 kohdassa tarkoitetuista arvoista, jos mitään laskurin aktivoinnin aiheuttavaa typen oksidien poistojärjestelmän toimintahäiriötä (NCM) ei havaita tai jos kaikki kyseisen laskurin kannalta merkittävät vikatiedot on poistettu luku- tai huoltolaitteella.

Taulukko 4

Laskurit käyttäjän toimenpiteitä vaativien järjestelmien yhteydessä

Laskurin ensimmäisen käynnistyksen aiheuttava vikakoodin tila

Ensimmäisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisen aiheuttava laskurin arvo

Toisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisen aiheuttava laskurin arvo

Laskurin säilyttämä jäädytetty arvo

Reagenssin laadun laskuri

vahvistettu ja aktiivinen

≤ 10 tuntia

≤ 20 tuntia

≥ 90 % toisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisen aiheuttavan laskurin arvosta

Annostuslaskuri

vahvistettu ja aktiivinen

≤ 10 tuntia

≤ 20 tuntia

≥ 90 % toisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisen aiheuttavan laskurin arvosta

EGR-venttiilin laskuri

vahvistettu ja aktiivinen

≤ 36 tuntia

≤ 100 tuntia

≥ 95 % toisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisen aiheuttavan laskurin arvosta

Valvontajärjestelmän laskuri

vahvistettu ja aktiivinen

≤ 36 tuntia

≤ 100 tuntia

≥ 95 % toisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisen aiheuttavan laskurin arvosta

NOx-kynnysarvo, tarvittaessa

vahvistettu ja aktiivinen

≤ 10 tuntia

≤ 20 tuntia

≥ 90 % toisen vaiheen järjestelmän aktivoitumisen aiheuttavan laskurin arvosta

| 11.4.2.1.4 | Jäädytetty laskuri on nollattava, kun kyseiseen laskuriin liittyvien valvontalaitteiden valvontasyklit on suoritettu loppuun ainakin kerran ilman että on havaittu vikaa, eikä mitään kyseisen laskurin toiminta-alaan kuuluvaa vikaa ole havaittu, kun moottoria on käytetty 40 tunnin ajan sen jälkeen, kun laskuri viimeksi pysäytettiin (ks. kaavio 4). |
| --- | --- |

11.4.2.1.4

Jäädytetty laskuri on nollattava, kun kyseiseen laskuriin liittyvien valvontalaitteiden valvontasyklit on suoritettu loppuun ainakin kerran ilman että on havaittu vikaa, eikä mitään kyseisen laskurin toiminta-alaan kuuluvaa vikaa ole havaittu, kun moottoria on käytetty 40 tunnin ajan sen jälkeen, kun laskuri viimeksi pysäytettiin (ks. kaavio 4).

| 11.4.2.1.5 | Laskurin on jatkettava laskemista kohdasta, jossa se pysäytettiin, jos kyseisen laskurin kannalta merkittävä vika havaitaan laskurin ollessa jäädytettynä (ks. kaavio 4). |
| --- | --- |

11.4.2.1.5

Laskurin on jatkettava laskemista kohdasta, jossa se pysäytettiin, jos kyseisen laskurin kannalta merkittävä vika havaitaan laskurin ollessa jäädytettynä (ks. kaavio 4).

11.5   Aktivointi- ja uudelleenaktivointimekanismit ja laskurimekanismi

11.5.1   Tässä kohdassa kuvaillaan laskurimekanismien aktivointia ja uudelleenaktivointia eräissä tyypillisissä tilanteissa. Jäljempänä 11.5.2, 11.5.3 ja 11.5.4 kohdassa esitettyjen kaavioiden ja kuvausten tarkoituksena on vain havainnollistaa tämän liitteen säännöksiä, eikä niihin pidä viitata esimerkkeinä tämän direktiivin vaatimuksista tai täsmällisinä tietoina asiaan liittyvistä prosesseista. Kaavioiden 6 ja 7 laskuritunnit viittaavat taulukon 4 käyttäjän toimenpiteitä vaativan toisen vaiheen järjestelmän enimmäisarvoihin. Selkeyden vuoksi esimerkiksi sitä, että käyttäjän toimenpiteitä vaativan järjestelmän ollessa aktiivisena myös varoitusjärjestelmä on aktiivisena, ei ole mainittu kuvauksissa.

Kaavio 4

Laskurin uudelleenaktivointi ja nollaus sen jälkeen, kun sen arvo on ollut jäädytettynä.

Image

11.5.2   Kaaviossa 5 esitetään aktivointi- ja deaktivointimekanismien toiminta valvottaessa reagenssin saatavuutta viidessä eri tilanteessa:

| — | Käyttötilanne 1: käyttäjä jatkaa koneen käyttöä varoituksesta huolimatta, kunnes koneen toiminta estyy. |
| --- | --- |

—

Käyttötilanne 1: käyttäjä jatkaa koneen käyttöä varoituksesta huolimatta, kunnes koneen toiminta estyy.

| — | Lisäystilanne 1 (”riittävä” reagenssin lisäys): Käyttäjä täyttää reagenssisäiliötä niin, että reagenssin määrä ylittää 10 prosentin kynnyksen. Varoitusjärjestelmä ja kuljettajan toimenpiteitä vaativa järjestelmä deaktivoituvat. |
| --- | --- |

—

Lisäystilanne 1 (”riittävä” reagenssin lisäys): Käyttäjä täyttää reagenssisäiliötä niin, että reagenssin määrä ylittää 10 prosentin kynnyksen. Varoitusjärjestelmä ja kuljettajan toimenpiteitä vaativa järjestelmä deaktivoituvat.

| — | Lisäystilanteet 2 ja 3 (”riittämätön” reagenssin lisäys): Varoitusjärjestelmä aktivoituu. Varoituksen taso on riippuvainen käytettävissä olevan reagenssin määrästä. |
| --- | --- |

—

Lisäystilanteet 2 ja 3 (”riittämätön” reagenssin lisäys): Varoitusjärjestelmä aktivoituu. Varoituksen taso on riippuvainen käytettävissä olevan reagenssin määrästä.

| — | Lisäystilanne 4 (”täysin riittämätön” reagenssin lisäys): käyttäjän toimenpiteitä vaativa ensimmäisen vaiheen järjestelmä aktivoituu heti. |
| --- | --- |

—

Lisäystilanne 4 (”täysin riittämätön” reagenssin lisäys): käyttäjän toimenpiteitä vaativa ensimmäisen vaiheen järjestelmä aktivoituu heti.

Kaavio 5

Reagenssin saatavuus

Image

11.5.3   Kaaviossa 6 havainnollistetaan kolmea tilannetta, joissa reagenssin laatu on huono.

| — | Käyttötilanne 1: käyttäjä jatkaa koneen käyttöä varoituksesta huolimatta, kunnes koneen toiminta estyy. |
| --- | --- |

—

Käyttötilanne 1: käyttäjä jatkaa koneen käyttöä varoituksesta huolimatta, kunnes koneen toiminta estyy.

| — | Korjaustilanne 1 (”riittämätön” tai ”vilpillinen” korjaustoimenpide): Koneenkäytön eston jälkeen käyttäjä vaihtaa reagenssin asianmukaiseksi, mutta alkaa pian tämän jälkeen jälleen käyttää huonolaatuista reagenssia. Käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä aktivoituu välittömästi uudelleen, ja koneen käyttö estyy, kun moottoria on käytetty kaksi tuntia. |
| --- | --- |

—

Korjaustilanne 1 (”riittämätön” tai ”vilpillinen” korjaustoimenpide): Koneenkäytön eston jälkeen käyttäjä vaihtaa reagenssin asianmukaiseksi, mutta alkaa pian tämän jälkeen jälleen käyttää huonolaatuista reagenssia. Käyttäjän toimenpiteitä vaativa järjestelmä aktivoituu välittömästi uudelleen, ja koneen käyttö estyy, kun moottoria on käytetty kaksi tuntia.

| — | Korjaustilanne 2 (”asianmukainen” korjaustoimenpide): Koneen käytön eston jälkeen käyttäjä korjaa reagenssin laatuongelman. Jonkin ajan kuluttua käyttäjä kuitenkin jälleen laittaa säiliöön huonolaatuista reagenssia. Varoitukseen, käyttäjän toimenpiteisiin ja laskureihin liittyvät prosessit alkavat alusta. |
| --- | --- |

—

Korjaustilanne 2 (”asianmukainen” korjaustoimenpide): Koneen käytön eston jälkeen käyttäjä korjaa reagenssin laatuongelman. Jonkin ajan kuluttua käyttäjä kuitenkin jälleen laittaa säiliöön huonolaatuista reagenssia. Varoitukseen, käyttäjän toimenpiteisiin ja laskureihin liittyvät prosessit alkavat alusta.

Kaavio 6

Huonolaatuisen reagenssin käyttö

Image

11.5.4   Kaaviossa 7 havainnollistetaan urean annostusjärjestelmän vikaantumista. Siinä kuvataan myös prosessia, joka liittyy tämän liitteen 9 jaksossa tarkoitettuihin valvontavikohin.

| — | Käyttötilanne 1: käyttäjä jatkaa koneen käyttöä varoituksesta huolimatta, kunnes koneen toiminta estyy. |
| --- | --- |

—

Käyttötilanne 1: käyttäjä jatkaa koneen käyttöä varoituksesta huolimatta, kunnes koneen toiminta estyy.

| — | Korjaustilanne 1 (”asianmukainen” korjaustoimenpide): Koneen käytön eston jälkeen käyttäjä korjaa annostusjärjestelmän. Jonkin ajan kuluttua annostusjärjestelmä kuitenkin taas vikaantuu. Varoitukseen, käyttäjän toimenpiteisiin ja laskureihin liittyvät prosessit alkava alusta. |
| --- | --- |

—

Korjaustilanne 1 (”asianmukainen” korjaustoimenpide): Koneen käytön eston jälkeen käyttäjä korjaa annostusjärjestelmän. Jonkin ajan kuluttua annostusjärjestelmä kuitenkin taas vikaantuu. Varoitukseen, käyttäjän toimenpiteisiin ja laskureihin liittyvät prosessit alkava alusta.

| — | Korjaustilanne 2 (”epäasianmukainen” korjaustoimenpide): Kun käyttäjän toimenpiteitä vaativa ensimmäisen vaiheen järjestelmä on toiminnassa (vääntömomentin alennus), käyttäjä korjaa annostusjärjestelmän. Pian tämän jälkeen annostusjärjestelmä kuitenkin taas vikaantuu. Käyttäjän toimenpiteitä vaativa ensimmäisen vaiheen järjestelmä aktivoituu välittömästi uudelleen, ja laskuri jatkaa laskemista siitä arvosta, joka sillä oli korjaushetkellä. |
| --- | --- |

—

Korjaustilanne 2 (”epäasianmukainen” korjaustoimenpide): Kun käyttäjän toimenpiteitä vaativa ensimmäisen vaiheen järjestelmä on toiminnassa (vääntömomentin alennus), käyttäjä korjaa annostusjärjestelmän. Pian tämän jälkeen annostusjärjestelmä kuitenkin taas vikaantuu. Käyttäjän toimenpiteitä vaativa ensimmäisen vaiheen järjestelmä aktivoituu välittömästi uudelleen, ja laskuri jatkaa laskemista siitä arvosta, joka sillä oli korjaushetkellä.

Kaavio 7

Reagenssin annostusjärjestelmän vikaantuminen

Image

12.   Alimman hyväksyttävän reagenssipitoisuuden CDmin demonstrointi

| 12.1 | Valmistajan on demonstroitava CDmin-arvon oikeellisuus tyyppihyväksynnän aikana suorittamalla NTRC-syklin lämmin osuus käyttäen reagenssia, jonka pitoisuus on CDmin. |
| --- | --- |

12.1

Valmistajan on demonstroitava CDmin-arvon oikeellisuus tyyppihyväksynnän aikana suorittamalla NTRC-syklin lämmin osuus käyttäen reagenssia, jonka pitoisuus on CDmin.

| 12.2 | Ennen testiä on suoritettava asianmukaiset NCD-syklit tai valmistajan määrittelemä esivakiointisykli, jonka aikana suljettuun piiriin perustuva typen oksidien poistojärjestelmä voi sopeutua reagenssin laatuun, kun pitoisuus on CDmin. |
| --- | --- |

12.2

Ennen testiä on suoritettava asianmukaiset NCD-syklit tai valmistajan määrittelemä esivakiointisykli, jonka aikana suljettuun piiriin perustuva typen oksidien poistojärjestelmä voi sopeutua reagenssin laatuun, kun pitoisuus on CDmin.

| 12.3 | Pilaantumista aiheuttavien aineiden päästöjen on tämän testin aikana oltava tämän liitteen 7.1.1 kohdassa määriteltyjä typen oksidien raja-arvoja pienemmät. |
| --- | --- |

12.3

Pilaantumista aiheuttavien aineiden päästöjen on tämän testin aikana oltava tämän liitteen 7.1.1 kohdassa määriteltyjä typen oksidien raja-arvoja pienemmät.

Lisäys 2

Valvonta-aluevaatimukset vaiheen IV moottoreille

1.   Moottorin valvonta-alue

Valvonta-alue (ks. kaavio 1) määritellään seuraavasti:

nopeusalue: nopeudesta A suureen nopeuteen;

jossa:

nopeus A = pieni nopeus + 15 % (suuri nopeus – pieni nopeus);

Suuri nopeus ja pieni nopeus on määritelty liitteessä III tai, jos valmistaja liitteen III 1.2.1 kohdassa annetun vaihtoehdon pohjalta päättää käyttää UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteen 4B mukaista menettelyä, on käytettävä UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, 2.1.33 ja 2.1.37 kohdan määritelmää.

Jos mitattu moottorin nopeus A on välillä ± 3 % valmistajan ilmoittamasta moottorin nopeudesta, käytetään ilmoitettuja moottorin nopeuksia. Jos toleranssi ylittyy jollakin testin kierrosnopeudella, käytetään mitattuja moottorin kierrosnopeuksia.

2.   Seuraavat moottorin toimintatilat on suljettava testauksen ulkopuolelle:

| a) | pisteet jotka ovat alle 30 prosenttia enimmäisvääntömomentista; |
| --- | --- |

a)

pisteet jotka ovat alle 30 prosenttia enimmäisvääntömomentista;

| b) | pisteet jotka ovat alle 30 prosenttia enimmäistehosta. |
| --- | --- |

b)

pisteet jotka ovat alle 30 prosenttia enimmäistehosta.

Valmistaja voi pyytää teknistä tutkimuslaitosta sulkemaan toimintapisteitä tämän lisäyksen 1 ja 2 kohdassa määritellyn valvonta-alueen ulkopuolelle sertfioinnin/tyyppihyväksynnän aikana. Tekninen tutkimuslaitos voi hyväksyntäviranomaisen suostumuksella myöntää tällaisen poikkeuksen, jos valmistaja voi osoittaa, että moottori ei missään koneyhdistelmässä voi milloinkaan toimia kyseisissä pisteissä.

Kaavio 1

Valvonta-alue

Image

---

LIITE II

Muutetaan direktiivin 97/68/EY liite II seuraavasti:

| 1) | Muutetaan lisäys 1 seuraavasti:






  a) | korvataan 3 kohdan otsikko seuraavasti:
  ”DIESELMOOTTOREIDEN POLTTOAINEENSYÖTTÖ” |
| --- | --- | --- |

1)

Muutetaan lisäys 1 seuraavasti:

a)

korvataan 3 kohdan otsikko seuraavasti:

”DIESELMOOTTOREIDEN POLTTOAINEENSYÖTTÖ”

| b) | Korvataan 4 kohta seuraavasti:
  ”4.   BENSIINIMOOTTOREIDEN POLTTOAINEENSYÖTTÖ (*)
  4.1   Kaasutin: ...
  4.1.1   Merkit: ...
  4.1.2   Tyypit: ...
  4.2   Epäsuora ruiskutus: yksipiste tai monipiste: ...
  4.2.1   Merkit: ...
  4.2.2   Tyypit: ...
  4.3   Suora ruiskutus: ...
  4.3.1   Merkit: ...
  4.3.2   Tyypit: ...
  4.4   Polttoainevirta [g/h] ja ilma/polttoaine-suhde nimellispyörimisnopeudella ja täyskaasulla:” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.   BENSIINIMOOTTOREIDEN POLTTOAINEENSYÖTTÖ (*)

4.1   Kaasutin: ...

4.1.1   Merkit: ...

4.1.2   Tyypit: ...

4.2   Epäsuora ruiskutus: yksipiste tai monipiste: ...

4.2.1   Merkit: ...

4.2.2   Tyypit: ...

4.3   Suora ruiskutus: ...

4.3.1   Merkit: ...

4.3.2   Tyypit: ...

4.4   Polttoainevirta [g/h] ja ilma/polttoaine-suhde nimellispyörimisnopeudella ja täyskaasulla:”

| c) | Lisätään 5, 6 ja 7 kohta seuraavasti:
  ”5.   VENTTIILIEN AJOITUS
  5.1   Suurin venttiilin nosto ja avautumis- ja sulkeutumiskulmat suhteessa kuolokohtiin tai vastaavat tiedot:...
  5.2   Vertailu- ja/tai säätöalueet (1)

  5.3   Muuttuva venttiilienajoitusjärjestelmä (jos on; imu- ja/tai pakopuoli)
  5.3.1   Tyyppi: jatkuva tai auki/kiinni (1)

  5.3.2   Nokkakulma: ...
  6.   VENTTIILIAUKKOJEN JÄRJESTELY
  6.1   Sijainti, mitat ja numerointi:
  7.   SYTYTYSJÄRJESTELMÄ
  7.1   Sytytyspuola
  7.1.1   Merkit: ...
  7.1.2   Tyypit: ...
  7.1.3   Määrä: ...
  7.2   Sytytystulpat: ...
  7.2.1   Merkit: ...
  7.2.2   Tyypit: ...
  7.3   Magneetto: ...
  7.3.1   Merkit: ...
  7.3.2   Tyypit: ...
  7.4   Sytytyksen ajoitus: ...
  7.4.1   Staattinen ennakko yläkuolokohtaan nähden [kammen kiertokulman astetta] ...
  7.4.2   Ennakkokäyrä, tarvittaessa: ... |
| --- | --- |

c)

Lisätään 5, 6 ja 7 kohta seuraavasti:

”5.   VENTTIILIEN AJOITUS

5.1   Suurin venttiilin nosto ja avautumis- ja sulkeutumiskulmat suhteessa kuolokohtiin tai vastaavat tiedot:...

5.2   Vertailu- ja/tai säätöalueet (1)

5.3   Muuttuva venttiilienajoitusjärjestelmä (jos on; imu- ja/tai pakopuoli)

5.3.1   Tyyppi: jatkuva tai auki/kiinni (1)

5.3.2   Nokkakulma: ...

6.   VENTTIILIAUKKOJEN JÄRJESTELY

6.1   Sijainti, mitat ja numerointi:

7.   SYTYTYSJÄRJESTELMÄ

7.1   Sytytyspuola

7.1.1   Merkit: ...

7.1.2   Tyypit: ...

7.1.3   Määrä: ...

7.2   Sytytystulpat: ...

7.2.1   Merkit: ...

7.2.2   Tyypit: ...

7.3   Magneetto: ...

7.3.1   Merkit: ...

7.3.2   Tyypit: ...

7.4   Sytytyksen ajoitus: ...

7.4.1   Staattinen ennakko yläkuolokohtaan nähden [kammen kiertokulman astetta] ...

7.4.2   Ennakkokäyrä, tarvittaessa: ...

| 2) | Muutetaan lisäys 2 seuraavasti:






  a) | Korvataan 1.8 kohta seuraavasti:
  1.8.   Pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmä (2): ... |
| --- | --- | --- |

2)

Muutetaan lisäys 2 seuraavasti:

a)

Korvataan 1.8 kohta seuraavasti:

1.8.   Pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmä (2): ...

| b) | Korvataan 2.2 kohdassa oleva taulukko seuraavasti: | ”Kantamoottori (3) | Perheeseen kuuluvat moottorit (4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Moottorityyppi | | | | | |
| Sylinterien lukumäärä | | | | | |
| Nimellisnopeus (min–1) | | | | | |
| Polttoaineensyöttö (mm3) iskua kohti (dieselmoottorit), polttoainevirta (g/h) (bensiinimoottorit) nimellisnettoteholla | | | | | |
| Nettonimellisteho (kW) | | | | | |
| Suurimman tehon pyörimisnopeus (min–1) | | | | | |
| Suurin nettoteho (kW) | | | | | |
| Kierrosnopeus suurimmalla vääntömomentilla (min–1) | | | | | |
| Polttoaineensyöttö (mm3) iskua kohti (dieselmoottorit), polttoainevirta (g/h) (bensiinimoottorit) suurimmalla vääntömomentilla | | | | | |
| Suurin vääntömomentti (Nm) | | | | | |
| Hidas (joutokäyntinopeus min–1) | | | | | |
| Sylinterin iskutilavuus (prosentteina kantamoottorin tilavuudesta) | 100 | | | | |

b)

Korvataan 2.2 kohdassa oleva taulukko seuraavasti:

”Kantamoottori (3)

Perheeseen kuuluvat moottorit (4)

Moottorityyppi

Sylinterien lukumäärä

Nimellisnopeus (min–1)

Polttoaineensyöttö (mm3) iskua kohti (dieselmoottorit), polttoainevirta (g/h) (bensiinimoottorit) nimellisnettoteholla

Nettonimellisteho (kW)

Suurimman tehon pyörimisnopeus (min–1)

Suurin nettoteho (kW)

Kierrosnopeus suurimmalla vääntömomentilla (min–1)

Polttoaineensyöttö (mm3) iskua kohti (dieselmoottorit), polttoainevirta (g/h) (bensiinimoottorit) suurimmalla vääntömomentilla

Suurin vääntömomentti (Nm)

Hidas (joutokäyntinopeus min–1)

Sylinterin iskutilavuus (prosentteina kantamoottorin tilavuudesta)

100

---

(1)  Tarpeeton yliviivataan.

(2)  Jos ei sovellettavissa, se merkitään.”

(3)  Yksityiskohtaisemmat tiedot lisäyksessä 1.

(4)  Yksityiskohtaisemmat tiedot lisäyksessä 3.”

---

LIITE III

Muutetaan direktiivin 97/68/EY liite III seuraavasti:

| 1) | Korvataan 1.2 kohta seuraavasti:
  ”1.2   Testausmenettelyn valinta

  Testi on suoritettava moottori testipenkkiin asennettuna ja dynamometriin kytkettynä.
  1.2.1   Testausmenettely vaiheille I, II, IIIA, IIIB ja IV
  Testi on tehtävä tämän liitteen menettelyn mukaisesti tai valmistajan niin valitessa sovelletaan UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteessä 4B annettua testimenettelyä.
  Lisäksi sovelletaan seuraavia vaatimuksia:






  i) | kestävyysvaatimukset, jotka on esitetty tämän liitteen lisäyksessä 5; |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan 1.2 kohta seuraavasti:

”1.2   Testausmenettelyn valinta

Testi on suoritettava moottori testipenkkiin asennettuna ja dynamometriin kytkettynä.

1.2.1   Testausmenettely vaiheille I, II, IIIA, IIIB ja IV

Testi on tehtävä tämän liitteen menettelyn mukaisesti tai valmistajan niin valitessa sovelletaan UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteessä 4B annettua testimenettelyä.

Lisäksi sovelletaan seuraavia vaatimuksia:

i)

kestävyysvaatimukset, jotka on esitetty tämän liitteen lisäyksessä 5;

| ii) | moottorin valvonta-aluetta koskevat säännökset, jotka on esitetty liitteessä I olevassa 8.6 kohdassa (ainoastaan vaiheen IV moottorit); |
| --- | --- |

ii)

moottorin valvonta-aluetta koskevat säännökset, jotka on esitetty liitteessä I olevassa 8.6 kohdassa (ainoastaan vaiheen IV moottorit);

| iii) | hiilidioksidia koskevat ilmoitusvaatimukset, jotka on esitetty tämän liitteen lisäyksessä 6 niille moottoreille, jotka on testattu tämän liitteen menettelyn mukaisesti. UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteessä 4B annetun testimenettelyn mukaisesti testattuihin moottoreihin sovelletaan tämän liitteen lisäystä 7; |
| --- | --- |

iii)

hiilidioksidia koskevat ilmoitusvaatimukset, jotka on esitetty tämän liitteen lisäyksessä 6 niille moottoreille, jotka on testattu tämän liitteen menettelyn mukaisesti. UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteessä 4B annetun testimenettelyn mukaisesti testattuihin moottoreihin sovelletaan tämän liitteen lisäystä 7;

| iv) | tämän direktiivin liitteessä V annettua viitepolttoainetta on käytettävä moottoreissa, jotka on testattu tämän liitteen vaatimusten mukaisesti. Tämän direktiivin liitteessä V annettua viitepolttoainetta on käytettävä moottoreissa, jotka on testattu UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteessä 4B esitettyjen vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

iv)

tämän direktiivin liitteessä V annettua viitepolttoainetta on käytettävä moottoreissa, jotka on testattu tämän liitteen vaatimusten mukaisesti. Tämän direktiivin liitteessä V annettua viitepolttoainetta on käytettävä moottoreissa, jotka on testattu UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteessä 4B esitettyjen vaatimusten mukaisesti.

| 1.2.1.1 | Jos valmistaja valitsee liitteessä I olevan 8.6.2 kohdan mukaisesti käytettäväksi testausmenettelyn, joka on esitetty UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteessä 4B vaiheiden I, II, IIIA tai IIIB moottoreille, on käytettävä 3.7.1 kohdassa esitettyjä testisyklejä.” |
| --- | --- |

1.2.1.1

Jos valmistaja valitsee liitteessä I olevan 8.6.2 kohdan mukaisesti käytettäväksi testausmenettelyn, joka on esitetty UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteessä 4B vaiheiden I, II, IIIA tai IIIB moottoreille, on käytettävä 3.7.1 kohdassa esitettyjä testisyklejä.”

| 2) | Korvataan lisäys 5 seuraavasti:

  ”Lisäys 5

  Kestävyysvaatimukset

  1.   VAIHEEN IIIA JA VAIHEEN IIIB PURISTUSSYTYTYSMOOTTOREIDEN KESTÄVYYDEN TARKISTAMINEN
  Tätä lisäystä sovelletaan ainoastaan vaiheiden IIIA ja IIIB puristussytytysmoottoreihin.
  1.1   Valmistajien on määritettävä huononemiskertoimen (DF) arvo kullekin säännellylle pilaavalle aineelle kaikkien vaiheen IIIA ja IIIB moottoriperheiden osalta. Tällaisia huononemiskertoimia käytetään tyyppihyväksyntää ja tuotantolinjan testausta varten.
  1.1.1   Huononemiskertoimien määrittämiseksi tehtävä testi on suoritettava seuraavasti:






  1.1.1.1 | Valmistajan on suoritettava kestävyystestejä moottorin käyttötuntien kartuttamiseksi testausohjelman mukaisesti. Ohjelma on valittava hyvän teknisen käytännön mukaisesti siten, että se edustaa käytössä olevan moottorin toimintaa ja antaa kuvan päästöominaisuuksien huononemisesta. Kestävyystestijakson olisi tyypillisesti edustettava vähintään neljäsosaa päästökestojaksosta (EDP).
  Toiminta-aikaa kartuttavia käyttötunteja voidaan kerätä käyttämällä moottoreita dynamometritestipenkissä tai todellisissa käyttöolosuhteissa. Kestävyystestejä voidaan nopeuttaa siten, että ohjelmaa suoritetaan suuremmalla kuormituksella kuin mitä normaalissa käytössä tyypillisesti esiintyy. Moottorin valmistajan on määritettävä hyvän teknisen käytännön mukaisesti nopeutuskerroin, jolla moottorin kestävyystestituntien määrä suhteutetaan vastaavaan määrään päästökestojakson tunteja.
  Valmistajan suosittelemaa rutiinihuolto-ohjelmaa lukuun ottamatta mitään päästöihin vaikuttavia komponentteja ei saa huoltaa tai vaihtaa kestävyystestijakson aikana.
  Valmistajan on valittava hyvän teknisen käytännön mukaisesti testimoottori, osajärjestelmät tai komponentit, joita käytetään pakokaasupäästöjen huononemiskertoimen määrittämiseen moottoriperheelle tai moottoriperheille, joiden päästöjenhallintajärjestelmissä käytetään samankaltaista tekniikkaa. Perusteena käytetään sitä, että testimoottorin olisi vastattava niiden moottoriperheiden päästöjen huononemisominaisuuksia, joihin huononemiskertoimen arvoja sovelletaan tyyppihyväksynnän saamiseksi. Moottoreita, joilla on erilainen sylinterin halkaisija ja iskun pituus, erilainen sylinteriryhmitys, erilaiset ilman syöttöjärjestelmät tai erilaiset polttoainejärjestelmät, voidaan pitää toisiaan vastaavina päästöjen huononemisominaisuuksien osalta, jos tällaiselle johtopäätökselle on riittävät tekniset perusteet.
  Toisen valmistajan ilmoittamia huononemiskertoimen arvoja voidaan käyttää, jos on riittävät perusteet pitää tekniikoita toisiaan vastaavina päästöjen huononemisen suhteen ja on näyttöä siitä, että testit on suoritettu esitettyjen vaatimusten mukaisesti. Testimoottorille on tehtävä päästötestit tässä direktiivissä määriteltyjen menettelyjen mukaisesti moottorin totutusajon jälkeen, mutta ennen käyttöajan karttumista, sekä kestävyystestin loppuunsaattamisen jälkeen. Päästötestejä voidaan tehdä myös säännöllisin väliajoin käyttöajan kartuttamisen aikana, ja niitä voidaan käyttää huononemistrendien määrittämiseen. |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan lisäys 5 seuraavasti:

”Lisäys 5

Kestävyysvaatimukset

1.   VAIHEEN IIIA JA VAIHEEN IIIB PURISTUSSYTYTYSMOOTTOREIDEN KESTÄVYYDEN TARKISTAMINEN

Tätä lisäystä sovelletaan ainoastaan vaiheiden IIIA ja IIIB puristussytytysmoottoreihin.

1.1   Valmistajien on määritettävä huononemiskertoimen (DF) arvo kullekin säännellylle pilaavalle aineelle kaikkien vaiheen IIIA ja IIIB moottoriperheiden osalta. Tällaisia huononemiskertoimia käytetään tyyppihyväksyntää ja tuotantolinjan testausta varten.

1.1.1   Huononemiskertoimien määrittämiseksi tehtävä testi on suoritettava seuraavasti:

1.1.1.1

Valmistajan on suoritettava kestävyystestejä moottorin käyttötuntien kartuttamiseksi testausohjelman mukaisesti. Ohjelma on valittava hyvän teknisen käytännön mukaisesti siten, että se edustaa käytössä olevan moottorin toimintaa ja antaa kuvan päästöominaisuuksien huononemisesta. Kestävyystestijakson olisi tyypillisesti edustettava vähintään neljäsosaa päästökestojaksosta (EDP).

Toiminta-aikaa kartuttavia käyttötunteja voidaan kerätä käyttämällä moottoreita dynamometritestipenkissä tai todellisissa käyttöolosuhteissa. Kestävyystestejä voidaan nopeuttaa siten, että ohjelmaa suoritetaan suuremmalla kuormituksella kuin mitä normaalissa käytössä tyypillisesti esiintyy. Moottorin valmistajan on määritettävä hyvän teknisen käytännön mukaisesti nopeutuskerroin, jolla moottorin kestävyystestituntien määrä suhteutetaan vastaavaan määrään päästökestojakson tunteja.

Valmistajan suosittelemaa rutiinihuolto-ohjelmaa lukuun ottamatta mitään päästöihin vaikuttavia komponentteja ei saa huoltaa tai vaihtaa kestävyystestijakson aikana.

Valmistajan on valittava hyvän teknisen käytännön mukaisesti testimoottori, osajärjestelmät tai komponentit, joita käytetään pakokaasupäästöjen huononemiskertoimen määrittämiseen moottoriperheelle tai moottoriperheille, joiden päästöjenhallintajärjestelmissä käytetään samankaltaista tekniikkaa. Perusteena käytetään sitä, että testimoottorin olisi vastattava niiden moottoriperheiden päästöjen huononemisominaisuuksia, joihin huononemiskertoimen arvoja sovelletaan tyyppihyväksynnän saamiseksi. Moottoreita, joilla on erilainen sylinterin halkaisija ja iskun pituus, erilainen sylinteriryhmitys, erilaiset ilman syöttöjärjestelmät tai erilaiset polttoainejärjestelmät, voidaan pitää toisiaan vastaavina päästöjen huononemisominaisuuksien osalta, jos tällaiselle johtopäätökselle on riittävät tekniset perusteet.

Toisen valmistajan ilmoittamia huononemiskertoimen arvoja voidaan käyttää, jos on riittävät perusteet pitää tekniikoita toisiaan vastaavina päästöjen huononemisen suhteen ja on näyttöä siitä, että testit on suoritettu esitettyjen vaatimusten mukaisesti. Testimoottorille on tehtävä päästötestit tässä direktiivissä määriteltyjen menettelyjen mukaisesti moottorin totutusajon jälkeen, mutta ennen käyttöajan karttumista, sekä kestävyystestin loppuunsaattamisen jälkeen. Päästötestejä voidaan tehdä myös säännöllisin väliajoin käyttöajan kartuttamisen aikana, ja niitä voidaan käyttää huononemistrendien määrittämiseen.

| 1.1.1.2 | Hyväksyntäviranomaisen ei tarvitse olla läsnä huononemisen määrittämiseksi tehtävissä käyttöajan kartuttamistesteissä tai päästötesteissä. |
| --- | --- |

1.1.1.2

Hyväksyntäviranomaisen ei tarvitse olla läsnä huononemisen määrittämiseksi tehtävissä käyttöajan kartuttamistesteissä tai päästötesteissä.

| 1.1.1.3 | Huononemiskertoimen arvojen määrittäminen kestävyystesteistä
  Summaava huononemiskerroin määritellään arvoksi, joka saadaan vähentämällä päästökestojakson alussa määritetty päästöarvo siitä päästöarvosta, joka on määritetty edustamaan päästöominaisuuksia päästökestojakson lopussa.
  Kertova huononemiskerroin määritellään arvoksi, joka saadaan jakamalla päästökestojakson lopussa määritetty päästöarvo päästökestojakson alussa kirjatulla päästöarvolla.
  Kullekin säännellylle pilaavalle aineelle on määritettävä erilliset huononemiskertoimen arvot. Kun määritetään NOx + HC-normiin liittyvää huononemiskertoimen arvoa, summaava huononemiskerroin määritetään pilaavien aineiden summan perusteella, mutta kuitenkin siten, ettei yhden pilaavan aineen päästöjen parantuminen voi kumota toisen aineen päästöjen huononemista. NOx + HC-normiin liittyvän kertovan huononemiskertoimen määrittämiseksi HC:lle ja NOx:lle on määritettävä erilliset huononemiskertoimet ja niitä on sovellettava erikseen huonontuneiden päästötasojen laskemiseen päästötestin tuloksesta, minkä jälkeen saadut huonontuneet NOx- ja HC-arvot yhdistetään normin noudattamisen tarkastamiseksi.
  Jos testiä ei suoriteta koko päästökestojakson ajan, päästöarvot päästökestojakson lopussa määritetään ekstrapoloimalla testijaksolle määritetty päästöjen huononemistrendi koko päästökestojaksolle.
  Jos päästötestien tulokset on kirjattu säännöllisesti käyttöaikaa kartuttavan kestävyystestin aikana, päästötasojen määrittämiseen päästökestojakson lopussa on sovellettava hyviin käytäntöihin perustuvia vakiintuneita tilastollisia käsittelytekniikoita; lopullisten päästöarvojen määrittämisessä voidaan soveltaa tilastollisen merkitsevyyden testausta.
  Jos laskelman tuloksena saadaan kertovan huononemiskertoimen arvoksi alle 1,00 tai summaavan huononemiskertoimen arvoksi alle 0,00, kertovasta huononemiskertoimesta on käytettävä arvoa 1,0 ja summaavasta huononemiskertoimesta arvoa 0,00. |
| --- | --- |

1.1.1.3

Huononemiskertoimen arvojen määrittäminen kestävyystesteistä

Summaava huononemiskerroin määritellään arvoksi, joka saadaan vähentämällä päästökestojakson alussa määritetty päästöarvo siitä päästöarvosta, joka on määritetty edustamaan päästöominaisuuksia päästökestojakson lopussa.

Kertova huononemiskerroin määritellään arvoksi, joka saadaan jakamalla päästökestojakson lopussa määritetty päästöarvo päästökestojakson alussa kirjatulla päästöarvolla.

Kullekin säännellylle pilaavalle aineelle on määritettävä erilliset huononemiskertoimen arvot. Kun määritetään NOx + HC-normiin liittyvää huononemiskertoimen arvoa, summaava huononemiskerroin määritetään pilaavien aineiden summan perusteella, mutta kuitenkin siten, ettei yhden pilaavan aineen päästöjen parantuminen voi kumota toisen aineen päästöjen huononemista. NOx + HC-normiin liittyvän kertovan huononemiskertoimen määrittämiseksi HC:lle ja NOx:lle on määritettävä erilliset huononemiskertoimet ja niitä on sovellettava erikseen huonontuneiden päästötasojen laskemiseen päästötestin tuloksesta, minkä jälkeen saadut huonontuneet NOx- ja HC-arvot yhdistetään normin noudattamisen tarkastamiseksi.

Jos testiä ei suoriteta koko päästökestojakson ajan, päästöarvot päästökestojakson lopussa määritetään ekstrapoloimalla testijaksolle määritetty päästöjen huononemistrendi koko päästökestojaksolle.

Jos päästötestien tulokset on kirjattu säännöllisesti käyttöaikaa kartuttavan kestävyystestin aikana, päästötasojen määrittämiseen päästökestojakson lopussa on sovellettava hyviin käytäntöihin perustuvia vakiintuneita tilastollisia käsittelytekniikoita; lopullisten päästöarvojen määrittämisessä voidaan soveltaa tilastollisen merkitsevyyden testausta.

Jos laskelman tuloksena saadaan kertovan huononemiskertoimen arvoksi alle 1,00 tai summaavan huononemiskertoimen arvoksi alle 0,00, kertovasta huononemiskertoimesta on käytettävä arvoa 1,0 ja summaavasta huononemiskertoimesta arvoa 0,00.

| 1.1.1.4 | Valmistaja voi hyväksyntäviranomaisen suostumuksella käyttää huononemiskertoimen arvoja, jotka on määritetty sellaisten kestävyystestien tuloksista, jotka on tehty huononemiskertoimen arvojen määrittämiseksi raskaiden tieajoneuvojen puristussytytysmoottoreiden tyyppihyväksyntää varten. Tämä on sallittua, jos testatun tieajoneuvomoottorin tekniikka vastaa niiden liikkuvien työkoneiden moottoriperheiden tekniikkaa, joihin huononemiskertoimen arvoja sovelletaan tyyppihyväksynnän saamiseksi. Tieajoneuvomoottorin päästöjen kestävyystestin tuloksista johdetut huononemiskertoimen arvot on laskettava 3 kohdassa määriteltyjen päästökestojaksojen perusteella. |
| --- | --- |

1.1.1.4

Valmistaja voi hyväksyntäviranomaisen suostumuksella käyttää huononemiskertoimen arvoja, jotka on määritetty sellaisten kestävyystestien tuloksista, jotka on tehty huononemiskertoimen arvojen määrittämiseksi raskaiden tieajoneuvojen puristussytytysmoottoreiden tyyppihyväksyntää varten. Tämä on sallittua, jos testatun tieajoneuvomoottorin tekniikka vastaa niiden liikkuvien työkoneiden moottoriperheiden tekniikkaa, joihin huononemiskertoimen arvoja sovelletaan tyyppihyväksynnän saamiseksi. Tieajoneuvomoottorin päästöjen kestävyystestin tuloksista johdetut huononemiskertoimen arvot on laskettava 3 kohdassa määriteltyjen päästökestojaksojen perusteella.

| 1.1.1.5 | Jos moottoriperheessä käytetään vakiintunutta tekniikkaa, kyseisen moottoriperheen huononemiskertoimen määrittämiseen voidaan tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella käyttää hyvään tekniseen käytäntöön perustuvaa analyysiä testauksen sijasta. |
| --- | --- |

1.1.1.5

Jos moottoriperheessä käytetään vakiintunutta tekniikkaa, kyseisen moottoriperheen huononemiskertoimen määrittämiseen voidaan tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella käyttää hyvään tekniseen käytäntöön perustuvaa analyysiä testauksen sijasta.

1.2   Hyväksyntähakemuksissa annettavat tiedot huononemiskertoimista

1.2.1   Puristussytytysmoottoreiden, joissa ei käytetä jälkikäsittelylaitetta, moottoriperheen tyyppihyväksyntähakemuksessa on ilmoitettava summaava huononemiskerroin kullekin pilaavalle aineelle.

1.2.2   Puristussytytysmoottoreiden, joissa käytetään jälkikäsittelylaitetta, moottoriperheen tyyppihyväksyntähakemuksessa on ilmoitettava kertova huononemiskerroin kullekin pilaavalle aineelle.

1.2.3   Valmistajan on pyydettäessä annettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle huononemiskertoimen arvoja tukevat tiedot. Näihin kuuluvat tyypillisesti päästötestien tulokset, käyttöaikaa kartuttava ohjelma ja huoltomenettelyt sekä tarvittaessa tiedot, jotka tukevat hyvän insinöörintavan mukaisesti tehtyjä päätelmiä tekniikan vastaavuudesta.

2.   VAIHEEN IV PURISTUSSYTYTYSMOOTTOREIDEN KESTÄVYYDEN TARKISTAMINEN

2.1   Yleistä

2.1.1   Tätä kohtaa sovelletaan vaiheen IV puristussytytysmoottoreihin. Valmistajan pyynnöstä sitä voidaan soveltaa myös vaiheiden IIIA ja IIIB puristussytytysmoottoreihin tämän lisäyksen 1 kohdassa esitettyjen vaatimusten vaihtoehtona.

2.1.2   Tässä 2 kohdassa esitetään yksityiskohtaisesti menettelyt, joita käytetään valittaessa moottoreita testattavaksi käyttöiän kartuttamisohjelmassa huononemiskertoimien määrittämiseksi vaiheen IV moottoreiden tyyppihyväksyntää ja tuotannon vaatimustenmukaisuuden arviointeja varten. Huononemiskertoimia on sovellettava tämän direktiivin liitteen III mukaisesti mitattuihin päästöarvoihin 2.4.7 kohdan mukaisesti.

2.1.3   Hyväksyntäviranomainen ei tarvitse olla läsnä huononemisen määrittämiseksi tehtävissä käyttöajan kartuttamistesteissä tai päästötesteissä.

2.1.4   Tässä 2 kohdassa kuvaillaan myös päästöihin liittyvät ja päästöihin liittymättömät huoltotoimet, joita olisi suoritettava tai joita voidaan suorittaa käyttöiän kartuttamisohjelman piiriin kuuluville moottoreille. Näiden huoltotoimenpiteiden on vastattava käytössä oleville moottoreille tehtäviä huoltotoimia, ja niistä on ilmoitettava uusien moottoreiden omistajille.

2.1.5   Valmistajan pyynnöstä tyyppihyväksyntäviranomainen voi sallia sellaisten huononemiskertoimien käytön, jotka on määritetty käyttämällä 2.4.1–2.4.5 kohdassa esitettyihin menettelyihin nähden vaihtoehtoisia menettelyjä. Tässä tapauksessa valmistajan on hyväksyntäviranomaista tyydyttävällä tavalla osoitettava, että käytetyt vaihtoehtoiset menettelyt ovat vähintään yhtä vaativia kuin 2.4.1–2.4.5 kohdassa esitetyt.

2.2   Määritelmät

Sovelletaan lisäyksen 5 kohtaan 2.

2.2.1   ’Vanhennussyklillä’ tarkoitetaan ajoneuvon tai moottorin käyttöjaksoa (nopeus, kuorma, teho), jota sovelletaan käyttöiän kartuttamisjakson aikana.

2.2.2   ’Kriittisellä päästöihin vaikuttavalla osalla’ tarkoitetaan osia, jotka on tarkoitettu pääasiassa päästöjen rajoittamista varten, eli pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmiä, elektronista moottorinohjausyksikköä ja siihen liittyviä antureita ja toimilaitteita sekä pakokaasujen takaisinkierrätysjärjestelmää ja kaikkia siihen liittyviä suodattimia, jäähdyttimiä, ohjausventtiileitä ja putkia.

2.2.3   ’Kriittisellä päästöihin vaikuttavalla huoltotoimella’ tarkoitetaan kriittisille päästöihin vaikuttaville osille suoritettavia huoltotoimia.

2.2.4   ’Päästöihin vaikuttavilla huoltotoimilla’ tarkoitetaan huoltotoimenpiteitä, jotka vaikuttavat merkittävästi päästöihin tai jotka voivat vaikuttaa ajoneuvon tai moottorin päästötuloksen huononemiseen tavanomaisen käytön aikana.

2.2.5   ’Moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperheellä’ tarkoitetaan valmistajan tekemää moottoreiden ryhmittelyä, joka vastaa moottoriperheen määritelmää mutta jossa moottorit on jaoteltu edelleen moottoriperheiden muodostamaan perheeseen niissä käytettävän samanlaisen jälkikäsittelyjärjestelmän mukaan.

2.2.6   ’Päästöihin vaikuttamattomilla huoltotoimilla’ tarkoitetaan huoltotoimenpiteitä, jotka eivät merkittävästi vaikuta päästöihin ja joilla ei ole pysyvää vaikutusta koneen tai moottorin huononemiseen päästöjen osalta tavanomaisen käytön aikana sen jälkeen, kun toimenpide on suoritettu.

2.2.7   ’Käyttöiän kartuttamisohjelmalla’ tarkoitetaan vanhennussykliä ja käyttöiän kartuttamisjaksoa, joita sovelletaan määritettäessä huononemiskertoimia moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperhettä varten.

2.3   Moottoreiden valinta päästökestojakson huononemiskertoimien määrittämiseksi

2.3.1   Päästökestojakson huononemiskertoimien määrittämistä varten moottorit valitaan tämän direktiivin liitteessä I olevan 6 kohdan mukaisesti määritellystä moottoriperheestä.

2.3.2   Eri moottoriperheisiin kuuluvia moottoreita voidaan edelleen ryhmitellä perheiksi käytetyn pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän tyypin mukaan. Jotta voitaisiin sijoittaa samaan moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperheeseen moottorit, joissa on erilainen sylinterirakenne mutta joiden pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmät ovat teknisiltä ominaisuuksiltaan ja asennukseltaan samanlaiset, valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle tiedot, joista ilmenee, että näiden moottorijärjestelmien päästöjenrajoituksen suorituskyky on samanlainen.

2.3.3   Moottorin valmistajan on valittava yksi 2.3.2 kohdan mukaisesti määritettyyn moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperheeseen kuuluva moottori testattavaksi 2.4.2 kohdassa määritellyn käyttöiän kartuttamisohjelman mukaisesti ja ilmoitettava siitä tyyppihyväksyntäviranomaiselle ennen testauksen aloittamista.

2.3.3.1   Jos tyyppihyväksyntäviranomainen katsoo, että moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperheen suurimpien päästöjen määrittämiseen soveltuu paremmin toinen moottori, tyyppihyväksyntäviranomainen ja moottorin valmistaja valitsevat testattavan moottorin yhdessä.

2.4   Päästökestojakson huononemiskertoimien määrittäminen

2.4.1   Yleistä

Tiettyyn moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperheeseen sovellettavat huononemiskertoimet määritellään niin, että valituille moottoreille suoritetaan käyttöiän kartuttamisohjelma, jonka aikana mitataan määräajoin kaasumaiset ja hiukkaspäästöt NRSC- ja NRTC-testeillä.

2.4.2   Käyttöiän kartuttamisohjelma

Käyttöiän kartuttamisohjelma voidaan suorittaa valmistajan valinnan mukaan joko käyttämällä valitulla moottorilla varustettua konetta todelliseen käyttöön perustuvan käyttöiän kartuttamisohjelman mukaisesti tai testaamalla valittu moottori dynamometrillä toteutetun käyttöiän kartuttamisohjelman mukaisesti.

2.4.2.1   Käyttöiän kertymä todellisessa käytössä ja dynamometrillä mitattuna

| 2.4.2.1.1 | Valmistajan on määriteltävä moottoreihin sovellettava käyttöiän kertymäsyklin ja vanhennussyklin toteu-tustapa ja kesto hyvän teknisen käytännön mukaisesti. |
| --- | --- |

2.4.2.1.1

Valmistajan on määriteltävä moottoreihin sovellettava käyttöiän kertymäsyklin ja vanhennussyklin toteu-tustapa ja kesto hyvän teknisen käytännön mukaisesti.

| 2.4.2.1.2 | Valmistajan on määriteltävä testipisteet, joista kaasu- ja hiukkasmaiset päästöt mitataan kuumien NRTC- ja NRSC-syklien aikana. Testipisteitä on oltava vähintään kolme, yksi käyttöiän kartuttamisohjelman alussa, yksi suunnilleen sen puolivälissä ja yksi ohjelman lopussa. |
| --- | --- |

2.4.2.1.2

Valmistajan on määriteltävä testipisteet, joista kaasu- ja hiukkasmaiset päästöt mitataan kuumien NRTC- ja NRSC-syklien aikana. Testipisteitä on oltava vähintään kolme, yksi käyttöiän kartuttamisohjelman alussa, yksi suunnilleen sen puolivälissä ja yksi ohjelman lopussa.

| 2.4.2.1.3 | Jäljempänä olevan 2.4.5.2 kohdan mukaisesti laskettujen alkupisteen päästöjen ja päästökestojakson loppupisteen päästöjen on oltava moottoriperheeseen sovellettavien raja-arvojen mukaiset, mutta yksittäiset testipisteistä saadut päästötulokset voivat olla kyseisiä raja-arvoja suurempia. |
| --- | --- |

2.4.2.1.3

Jäljempänä olevan 2.4.5.2 kohdan mukaisesti laskettujen alkupisteen päästöjen ja päästökestojakson loppupisteen päästöjen on oltava moottoriperheeseen sovellettavien raja-arvojen mukaiset, mutta yksittäiset testipisteistä saadut päästötulokset voivat olla kyseisiä raja-arvoja suurempia.

| 2.4.2.1.4 | Valmistajan pyynnöstä ja tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan toimia niin, että kussakin testipisteessä suoritetaan vain jompikumpi testi (lämmin NRTC tai NRSC), ja toinen testi suoritetaan vain käyttöiän kartuttamisohjelman alussa ja lopussa. |
| --- | --- |

2.4.2.1.4

Valmistajan pyynnöstä ja tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan toimia niin, että kussakin testipisteessä suoritetaan vain jompikumpi testi (lämmin NRTC tai NRSC), ja toinen testi suoritetaan vain käyttöiän kartuttamisohjelman alussa ja lopussa.

| 2.4.2.1.5 | Vakionopeusmoottoreiden, teholtaan alle 19 kW:n moottoreiden, teholtaan yli 560 kW:n moottoreiden, sisävesialusten moottoreiden sekä moottorivaunujen ja vetureiden käyttövoimana käytettävien moottoreiden osalta tehdään ainoastaan NRSC-sykli kussakin testipisteessä. |
| --- | --- |

2.4.2.1.5

Vakionopeusmoottoreiden, teholtaan alle 19 kW:n moottoreiden, teholtaan yli 560 kW:n moottoreiden, sisävesialusten moottoreiden sekä moottorivaunujen ja vetureiden käyttövoimana käytettävien moottoreiden osalta tehdään ainoastaan NRSC-sykli kussakin testipisteessä.

| 2.4.2.1.6 | Eri moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperheisiin sovellettavat käyttöiän kartuttamisohjelmat voivat olla erilaiset. |
| --- | --- |

2.4.2.1.6

Eri moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperheisiin sovellettavat käyttöiän kartuttamisohjelmat voivat olla erilaiset.

| 2.4.2.1.7 | Käyttöiän kartuttamisohjelma voi olla lyhyempi kuin päästökestojakso, mutta se ei saa olla lyhyempi kuin vähintään yksi neljännes tämän lisäyksen 3 kohdassa esitetystä soveltuvasta päästökestojaksosta. |
| --- | --- |

2.4.2.1.7

Käyttöiän kartuttamisohjelma voi olla lyhyempi kuin päästökestojakso, mutta se ei saa olla lyhyempi kuin vähintään yksi neljännes tämän lisäyksen 3 kohdassa esitetystä soveltuvasta päästökestojaksosta.

| 2.4.2.1.8 | Nopeutettu vanhennus on sallittu siten, että mukautetaan käyttöiän kartuttamisohjelmaa polttoaineenkulutuksen perusteella. Mukautuksen on perustuttava tyypillisen käytönaikaisen polttoaineenkulutuksen ja vanhennussyklin kulutuksen väliseen suhteeseen, mutta vanhennussyklin polttoaineenkulutus saa ylittää tyypillisen käytönaikaisen kulutuksen enintään 30 prosentilla. |
| --- | --- |

2.4.2.1.8

Nopeutettu vanhennus on sallittu siten, että mukautetaan käyttöiän kartuttamisohjelmaa polttoaineenkulutuksen perusteella. Mukautuksen on perustuttava tyypillisen käytönaikaisen polttoaineenkulutuksen ja vanhennussyklin kulutuksen väliseen suhteeseen, mutta vanhennussyklin polttoaineenkulutus saa ylittää tyypillisen käytönaikaisen kulutuksen enintään 30 prosentilla.

| 2.4.2.1.9 | Valmistajan pyynnöstä ja tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan sallia vaihtoehtoisia nopeutetun vanhennuksen menetelmiä. |
| --- | --- |

2.4.2.1.9

Valmistajan pyynnöstä ja tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan sallia vaihtoehtoisia nopeutetun vanhennuksen menetelmiä.

| 2.4.2.1.10 | Käyttöiän kartuttamisohjelma on kuvailtava yksityiskohtaisesti tyyppihyväksyntähakemuksessa ja annettava tiedoksi tyyppihyväksyntäviranomaiselle ennen testien aloittamista. |
| --- | --- |

2.4.2.1.10

Käyttöiän kartuttamisohjelma on kuvailtava yksityiskohtaisesti tyyppihyväksyntähakemuksessa ja annettava tiedoksi tyyppihyväksyntäviranomaiselle ennen testien aloittamista.

2.4.2.2   Jos tyyppihyväksyntäviranomainen katsoo, että on tehtävä lisämittauksia valmistajan valitsemien pisteiden välillä, se ilmoittaa tästä valmistajalle. Valmistajan on laadittava tarkistettu käyttöiän kartuttamisohjelma ja tyyppihyväksyntäviranomaisen on hyväksyttävä se.

2.4.3   Moottorin testaus

2.4.3.1   Moottorijärjestelmän vakauttaminen

| 2.4.3.1.1 | Valmistajan on määriteltävä kullekin moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperheelle koneen tai moottorin käyttötuntimäärä, jonka jälkeen moottorin jälkikäsittelyjärjestelmän toiminta on vakautunut. Hyväksyntäviranomaisen pyynnöstä valmistajan on annettava saataville tiedot ja tulokset, joiden perusteella aika on määritetty. Vaihtoehtoisesti valmistaja voi valita, että moottorin jälkikäsittelyjärjestelmän vakauttamiseksi moottoria tai konetta käytetään 60–125 tuntia tai vastaava aika vanhennussyklissä. |
| --- | --- |

2.4.3.1.1

Valmistajan on määriteltävä kullekin moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperheelle koneen tai moottorin käyttötuntimäärä, jonka jälkeen moottorin jälkikäsittelyjärjestelmän toiminta on vakautunut. Hyväksyntäviranomaisen pyynnöstä valmistajan on annettava saataville tiedot ja tulokset, joiden perusteella aika on määritetty. Vaihtoehtoisesti valmistaja voi valita, että moottorin jälkikäsittelyjärjestelmän vakauttamiseksi moottoria tai konetta käytetään 60–125 tuntia tai vastaava aika vanhennussyklissä.

| 2.4.3.1.2 | Käyttöiän kartuttamisohjelman katsotaan alkavan 2.4.3.1.1 kohdassa tarkoitetun vakautusjakson päättymisestä. |
| --- | --- |

2.4.3.1.2

Käyttöiän kartuttamisohjelman katsotaan alkavan 2.4.3.1.1 kohdassa tarkoitetun vakautusjakson päättymisestä.

2.4.3.2   Käyttöiän kertymätesti

| 2.4.3.2.1 | Vakautuksen jälkeen moottorille on tehtävä valmistajan valitsema käyttöiän kartuttamisohjelma 2.3.2 kohdan mukaisesti. Moottorin kaasu- ja hiukkaspäästöt mitataan kuumilla NRTC- ja NRSC-sykleillä käyttöiän kartuttamisohjelman kuluessa valmistajan määrittämissä ja tarvittaessa myös tyyppihyväksyntäviranomaisen 2.4.2.2 kohdan mukaisesti määräämissä kohdissa.
  Valmistaja voi halutessaan mitata pilaavien aineiden päästöt pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmän etupuolelta erillään pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmän jälkeen tapahtuvasta pilaavien aineiden päästöjen mittaamisesta.
  Jos 2.4.2.1.4 kohdan mukaisesti on sovittu, että kussakin testipisteessä suoritetaan vain jompikumpi testisykli (kuuma NRTC tai NRSC), toinen testisykli (kuuma NRTC tai NRSC) on suoritettava käyttöiän kartuttamisohjelman alussa ja lopussa.
  Vakionopeusmoottoreiden, teholtaan alle 19 kW:n moottoreiden, teholtaan yli 560 kW:n moottoreiden, sisävesialusten moottoreiden sekä moottorivaunujen ja vetureiden käyttövoimana käytettävien moottoreiden osalta tehdään 2.4.2.1.5 kohdan mukaisesti ainoastaan NRSC-sykli kussakin testipisteessä. |
| --- | --- |

2.4.3.2.1

Vakautuksen jälkeen moottorille on tehtävä valmistajan valitsema käyttöiän kartuttamisohjelma 2.3.2 kohdan mukaisesti. Moottorin kaasu- ja hiukkaspäästöt mitataan kuumilla NRTC- ja NRSC-sykleillä käyttöiän kartuttamisohjelman kuluessa valmistajan määrittämissä ja tarvittaessa myös tyyppihyväksyntäviranomaisen 2.4.2.2 kohdan mukaisesti määräämissä kohdissa.

Valmistaja voi halutessaan mitata pilaavien aineiden päästöt pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmän etupuolelta erillään pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmän jälkeen tapahtuvasta pilaavien aineiden päästöjen mittaamisesta.

Jos 2.4.2.1.4 kohdan mukaisesti on sovittu, että kussakin testipisteessä suoritetaan vain jompikumpi testisykli (kuuma NRTC tai NRSC), toinen testisykli (kuuma NRTC tai NRSC) on suoritettava käyttöiän kartuttamisohjelman alussa ja lopussa.

Vakionopeusmoottoreiden, teholtaan alle 19 kW:n moottoreiden, teholtaan yli 560 kW:n moottoreiden, sisävesialusten moottoreiden sekä moottorivaunujen ja vetureiden käyttövoimana käytettävien moottoreiden osalta tehdään 2.4.2.1.5 kohdan mukaisesti ainoastaan NRSC-sykli kussakin testipisteessä.

| 2.4.3.2.2 | Käyttöiän kartuttamisohjelman aikana moottoria huolletaan 2.5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

2.4.3.2.2

Käyttöiän kartuttamisohjelman aikana moottoria huolletaan 2.5 kohdan mukaisesti.

| 2.4.3.2.3 | Käyttöiän kartuttamisohjelman aikana moottorille tai koneelle voidaan tehdä muita kuin määräaikaisia huoltotoimenpiteitä, jos esimerkiksi valmistajan tavanomainen valvontajärjestelmä on havainnut ongelman, joka olisi ilmaissut koneen käyttäjälle vikaantumisen. |
| --- | --- |

2.4.3.2.3

Käyttöiän kartuttamisohjelman aikana moottorille tai koneelle voidaan tehdä muita kuin määräaikaisia huoltotoimenpiteitä, jos esimerkiksi valmistajan tavanomainen valvontajärjestelmä on havainnut ongelman, joka olisi ilmaissut koneen käyttäjälle vikaantumisen.

2.4.4   Raportointi

2.4.4.1   Kaikkien käyttöiän kartuttamisohjelman kuluessa tehtyjen päästötestien (kuuma NRTC ja NRSC) tulokset on annettava tyyppihyväksyntäviranomaisen käyttöön. Jos jokin päästötesti on julistettu mitättömäksi, valmistajan on annettava selitys siitä, miksi näin on menetelty. Tällaisessa tapauksessa on suoritettava uusi päästötestisarja käyttöiän kertymän seuraavien 100 tunnin aikana.

2.4.4.2   Valmistajan on pidettävä kirjaa kaikista päästötesteihin liittyvistä tiedoista ja moottorille käyttöiän kartuttamisohjelman aikana tehdyistä huoltotoimenpiteistä. Nämä tiedot on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle yhdessä käyttöiän kartuttamisohjelmassa tehtyjen päästötestien tulosten kanssa.

2.4.5   Huononemiskertoimien määrittäminen

2.4.5.1   Kullekin pilaavalle aineelle, joka on mitattu kuumissa NRTC- ja NRSC-sykleissä käyttöiän kartuttamisohjelman kussakin testipisteessä, on tehtävä lineaarinen ”best fit” -regressioanalyysi kaikkien testitulosten perusteella. Kunkin pilaavan aineen jokaisen mittaukset tulokset ilmoitetaan yhtä useamman desimaalin tarkkuudella kuin moottoriperheeseen sovellettava kyseisen pilaavan aineen raja-arvo.

Jos 2.4.2.1.4 tai 2.4.2.1.5 kohdan mukaisesti on sovittu, että kussakin testipisteessä suoritetaan vain yksi testisykli (kuuma NRTC tai NRSC), regressioanalyysi tehdään vain kussakin testipisteessä suoritetun testisyklin tulosten perusteella.

Valmistajan pyynnöstä ja tyyppihyväksyntäviranomaisen ennakkosuostumuksella voidaan tehdä epälineaarinen regressioanalyysi.

2.4.5.2   Kunkin pilaavan aineen päästöarvot käyttöiän kartuttamisohjelman alussa ja testattavana olevan moottorin päästökestojakson soveltuvassa loppupisteessä on laskettava regressioyhtälöstä. Jos käyttöiän kartuttamisohjelma on lyhyempi kuin päästökestojakso, päästökestojakson loppupisteen päästöarvot on määritettävä ekstrapoloimalla 2.4.5.1 kohdassa tarkoitetusta regressioyhtälöstä.

Jos päästöarvoja käytetään saman moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperheen moottoriperheille mutta erilaisille päästökestojaksoille, päästökestojakson loppupisteen päästöarvot on laskettava uudelleen kullekin päästökestojaksolle ekstrapoloimalla tai interpoloimalla 2.4.5.1 kohdassa tarkoitetusta regressioyhtälöstä.

2.4.5.3   Kutakin pilaavaa ainetta koskeva huononemiskerroin on päästökestojakson loppupisteessä ja käyttöiän kartuttamisohjelman alussa sovellettavien päästöarvojen suhde (kertova huononemiskerroin).

Valmistajan pyynnöstä ja tyyppihyväksyntäviranomaisen ennakkosuostumuksella kunkin pilaavan aineen osalta voidaan käyttää summaavaa huononemiskerrointa. Summaava huononemiskerroin on päästökestojakson loppupisteen ja käyttöiän kartuttamisohjelman alun laskettujen päästöarvojen erotus.

Kaaviossa 1 annetaan esimerkki huononemiskertoimien määrityksestä lineaarisen regressioanalyysin avulla typen oksidien päästöjen osalta.

Sekä kertovien että summaavien huononemiskertoimien käyttö samassa pilaavien aineiden ryhmässä ei ole sallittua.

Jos laskelman tuloksena saadaan kertovan huononemiskertoimen arvoksi alle 1,00 tai summaavan huononemiskertoimen arvoksi alle 0,00, kertovan huononemiskertoimen arvoksi otetaan 1,0 ja summaavan 0,00.

Jos 2.4.2.1.4 kohdan mukaisesti on sovittu, että kussakin testipisteessä suoritetaan vain jompikumpi testisykli (kuuma NRTC tai NRSC) ja että toinen testisykli (kuuma NRTC tai NRSC) suoritetaan vain käyttöiän kartuttamisohjelman alussa ja lopussa, kussakin testipisteessä suoritetulle testisyklille laskettua huononemiskerrointa sovelletaan myös toiseen testisykliin.

Kaavio 1

Esimerkki huononemiskertoimen määrittämisestä

Image

2.4.6   Annetut huononemiskertoimet

2.4.6.1   Vaihtoehtona käyttöiän kartuttamisohjelman käytölle huononemiskertoimien määrittämiseksi moottoreiden valmistajat voivat käyttää seuraavia annettuja kertovia huononemiskertoimia:

| Testisykli | CO | HC | NOx | PM |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NRTC | 1,3 | 1,3 | 1,15 | 1,05 |
| NRSC | 1,3 | 1,3 | 1,15 | 1,05 |

Testisykli

CO

HC

NOx

PM

NRTC

1,3

1,3

1,15

1,05

NRSC

1,3

1,3

1,15

1,05

Summaavia annettuja huononemiskertoimia ei käytetä. Kertovia annettuja huononemiskertoimia ei saa muuttaa summaaviksi huononemiskertoimiksi.

Kun käytetään annettuja huononemiskertoimia, valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle vahva näyttö siitä, että päästöjenrajoituskomponenteilla voidaan kohtuudella olettaa olevan tällaisiin annettuihin kertoimiin liittyvä päästökestävyys. Tällainen näyttö voi perustua suunnittelun analysointiin tai testeihin taikka näiden yhdistelmään.

2.4.7   Huononemiskertoimien soveltaminen

2.4.7.1   Moottoreiden on täytettävä moottoriperheeseen sovellettavat kunkin pilaavan aineen päästöjen raja-arvoja koskevat vaatimukset sen jälkeen, kun liitteen III mukaisesti mitattuun testitulokseen (syklipainotettu ominaispäästöarvo hiukkaspäästölle ja kullekin kaasulle) on sovellettu huononemiskertoimia. Huononemiskertoimen (DF) tyypin mukaan sovelletaan seuraavia vaatimuksia:

| — | Kertova: (syklipainotettu ominaispäästöarvo) * DF ≤ päästöraja |
| --- | --- |

—

Kertova: (syklipainotettu ominaispäästöarvo) * DF ≤ päästöraja

| — | Summaava: (syklipainotettu ominaispäästöarvo) + DF ≤ päästöraja |
| --- | --- |

—

Summaava: (syklipainotettu ominaispäästöarvo) + DF ≤ päästöraja

Jos valmistaja päättää liitteessä III olevassa 1.2.1 kohdassa annetun vaihtoehdon pohjalta käyttää UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteen 4B mukaista menettelyä, syklipainotettuun ominaispäästöarvoon voi tarvittaessa sisältyä harvoin tapahtuvaa regeneraatiota koskeva korjaus.

2.4.7.2   NOx + HC-normiin liittyvän kertovan huononemiskertoimen määrittämiseksi HC:lle ja NOx:lle on määritettävä erilliset huononemiskertoimet ja niitä on sovellettava erikseen huonontuneiden päästötasojen laskemiseen päästötestin tuloksesta, minkä jälkeen saadut huonontuneet NOx- ja HC-arvot yhdistetään päästörajan noudattamisen tarkastamiseksi.

2.4.7.3   Valmistaja voi halutessaan soveltaa moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperheelle määritettyjä huononemiskertoimia moottorijärjestelmään, joka ei kuulu samaan moottori-jälkikäsittelyjärjestelmäperheeseen. Tässä tapauksessa valmistajan on osoitettava hyväksyntäviranomaiselle, että moottorijärjestelmä, jota varten jälkikäsittelyjärjestelmäperhe on alun perin testattu, ja moottorijärjestelmä, johon huononemiskertoimia aiotaan soveltaa, ovat teknisiltä ominaisuuksiltaan ja koneeseen asentamista koskevilta vaatimuksiltaan samanlaisia ja että kyseisten moottoreiden tai moottorijärjestelmien päästöt ovat samanlaiset.

Jos huononemiskertoimia aiotaan soveltaa moottorijärjestelmään, jolla on erilainen päästökestojakso, huononemiskertoimet on laskettava uudelleen soveltuvalle päästökestojaksolle ekstrapoloimalla tai interpoloimalla 2.4.5.1 kohdassa tarkoitetusta regressioyhtälöstä.

2.4.7.4   Liitteen VII lisäyksessä 1 esitettyyn testitulosasiakirjaan on kirjattava kunkin pilaavan aineen huononemiskerroin kultakin soveltuvalta testisykliltä.

2.4.8   Tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastaminen

2.4.8.1   Tuotannon vaatimustenmukaisuus päästöjen osalta tarkastetaan liitteessä I olevan 5 kohdan mukaisesti.

2.4.8.2   Valmistaja voi halutessaan mitata pilaavien aineiden päästöt pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmien etupuolelta samanaikaisesti, kun tehdään tyyppihyväksyntätesti. Näin valmistaja voi muodostaa epäviralliset huononemiskertoimet erikseen moottorille ja jälkikäsittelyjärjestelmälle ja käyttää niitä apuna tuotantolinjan lopputarkastuksissa.

2.4.8.3   Tyyppihyväksyntää varten ainoastaan 2.4.5 tai 2.4.6 kohdan mukaisesti määritetyt huononemiskertoimet kirjataan liitteen VII lisäyksessä 1 esitettyyn testitulosasiakirjaan.

2.5   Huoltotoimet

Huoltotoimet on käyttöiän kartuttamisohjelman aikana suoritettava valmistajan huolto-ohjeiden mukaisesti.

2.5.1   Päästöihin liittyvä määräaikaishuolto

2.5.1.1   Päästöihin liittyvät määräaikaiset huoltotoimet, kun moottoria käytetään käyttöiän kartuttamisohjelmaa varten, on tehtävä vastaavin välein kuin koneen ja moottoreiden omistajille tarkoitetuissa valmistajan huolto-ohjeissa esitetään. Huolto-ohjelmaa voidaan päivittää tarvittaessa käyttöiän kartuttamisohjelman aikana sillä edellytyksellä, että mitään huoltotoimenpidettä ei poisteta huolto-ohjelmasta sen jälkeen, kun toimenpide on suoritettu testimoottorille.

2.5.1.2   Moottorin valmistajan on käyttöiän kartuttamisohjelmia varten eriteltävä kaikki seuraavien osien säätö-, puhdistus- ja (tarvittaessa) huoltotoimet sekä määräaikaiset vaihdot:

| — | pakokaasun kierrätysjärjestelmän suodattimet ja jäähdyttimet, |
| --- | --- |

—

pakokaasun kierrätysjärjestelmän suodattimet ja jäähdyttimet,

| — | kampikammion tehostetun tuuletusjärjestelmän venttiili (tarvittaessa), |
| --- | --- |

—

kampikammion tehostetun tuuletusjärjestelmän venttiili (tarvittaessa),

| — | polttoaineruiskujen suukappaleet (vain puhdistus sallittu), |
| --- | --- |

—

polttoaineruiskujen suukappaleet (vain puhdistus sallittu),

| — | polttoaineruiskut, |
| --- | --- |

—

polttoaineruiskut,

| — | turboahdin, |
| --- | --- |

—

turboahdin,

| — | elektroninen moottorinohjausyksikkö ja siihen liittyvät anturit ja toimilaitteet, |
| --- | --- |

—

elektroninen moottorinohjausyksikkö ja siihen liittyvät anturit ja toimilaitteet,

| — | hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmä (ja siihen liittyvät osat), |
| --- | --- |

—

hiukkasten jälkikäsittelyjärjestelmä (ja siihen liittyvät osat),

| — | typen oksidien jälkikäsittelyjärjestelmä (ja siihen liittyvät osat), |
| --- | --- |

—

typen oksidien jälkikäsittelyjärjestelmä (ja siihen liittyvät osat),

| — | pakokaasujen kierrätysjärjestelmä ja kaikki siihen liittyvät ohjausventtiilit ja putket, |
| --- | --- |

—

pakokaasujen kierrätysjärjestelmä ja kaikki siihen liittyvät ohjausventtiilit ja putket,

| — | muut pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmät. |
| --- | --- |

—

muut pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmät.

2.5.1.3   Kriittisiä päästöihin vaikuttavia määräaikaishuoltotoimia voidaan tehdä vain siinä tapauksessa, että ne on tarkoitettu tehtäviksi käytön aikana ja tällaisen huoltotoimen suorittamista koskeva vaatimus ilmoitetaan koneen omistajalle.

2.5.2   Määräaikaishuollon muutokset

2.5.2.1   Valmistajan on pyydettävä tyyppihyväksyntäviranomaiselta lupaa, jos se haluaa suorittaa uusia määräaikaisia huoltotoimia käyttöiän kartuttamisohjelman aikana ja suositella kyseisiä toimia koneiden tai moottoreiden omistajille. Pyyntöön on liitettävä uuden määräaikaisen huoltotoimen tarvetta koskevat perustelut ja tiedot huoltoväleistä.

2.5.3   Muu kuin päästöihin liittyvä määräaikainen huolto

2.5.3.1   Muita kuin päästöihin liittyviä tarkoituksenmukaisia ja teknisesti tarpeellisia huoltotoimia (kuten öljynvaihto, öljyn-, polttoaineen- tai ilmansuodattimen vaihto, jäähdytysjärjestelmän huolto sekä joutokäynnin, käyntinopeuden rajoittimen, moottorin pulttien kiristyksen, venttiilivälyksen, ruiskutuksen välyksen ja mahdollisen käyttöhihnan kireyden säätö) voidaan suorittaa käyttöiän kartuttamisohjelmaan valituille moottoreille tai koneille valmistajan omistajalle suosittelemien pisimpien huoltovälien mukaisesti (ei siis esimerkiksi raskasta käyttöä varten suositelluin välein).

2.5.4   Korjaus

2.5.4.1   Käyttöiän kartuttamisohjelmassa testattavaksi valittuihin moottorijärjestelmiin voidaan tehdä korjauksia vain osan vikaantumisen tai moottorijärjestelmän vian seurauksena. Itse moottorin, päästöjenrajoitusjärjestelmän tai polttoainejärjestelmän korjauksia ei sallita lukuun ottamatta 2.5.4.2 kohdassa määritellyssä laajuudessa tehtäviä korjauksia.

2.5.4.2   Jos moottori, päästöjenrajoitusjärjestelmä tai polttoainejärjestelmä vikaantuu käyttöiän kartuttamisohjelman aikana, on käynnissä oleva ohjelma mitätöitävä ja aloitettava uusi käyttöiän kartuttamisohjelma uudella moottorijärjestelmällä, ellei vikaantuneita osia korvata vastaavilla osilla, joille on tehty vastaava tuntimäärä käyttöiän kertymää.

3.   VAIHEEN IIIA, IIIB JA IV MOOTTOREIDEN PÄÄSTÖKESTOJAKSO

3.1   Valmistajien on käytettävä tämän kohdan taulukossa 1 olevaa päästökestojaksoa.

Taulukko 1

Vaiheen IIIA, IIIB ja IV puristussytytysmoottoreiden päästökestojakso (tuntia)

| Luokka (tehoalue) | Päästökestojakso (tuntia) |
| --- | --- |
| ≤ 37 kW
  (vakionopeusmoottorit) | 3 000 |
| ≤ 37 kW
  (vaihtuvanopeuksiset moottorit) | 5 000 |
| > 37 kW | 8 000 |
| Sisävesialuksissa käytettävät moottorit | 10 000 |
| Moottorivaunun tai veturin moottorit | 10 000” |

Luokka (tehoalue)

Päästökestojakso (tuntia)

≤ 37 kW

(vakionopeusmoottorit)

3 000

≤ 37 kW

(vaihtuvanopeuksiset moottorit)

5 000

> 37 kW

8 000

Sisävesialuksissa käytettävät moottorit

10 000

Moottorivaunun tai veturin moottorit

10 000”

| 3) | Lisätään lisäys 6 ja lisäys 7 seuraavasti:”
  Lisäys 6

  Hiilidioksidipäästöjen määrittäminen vaiheen I, II, IIIA, IIIB ja IV moottoreille

  1.   Johdanto

  1.1   Tässä lisäyksessä vahvistetaan hiilidioksidipäästöjen ilmoittamista koskevat säännökset ja testausmenetelmät, joita sovelletaan kaikissa vaiheissa I–IV. Jos valmistaja päättää liitteessä III olevassa 1.2.1 kohdassa annetun vaihtoehdon pohjalta käyttää UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteen 4B mukaista menettelyä, sovelletaan tämän liitteen lisäystä 7.
  2.   Yleiset vaatimukset

  2.1   Hiilidioksidipäästöt on määritettävä liitteessä III olevassa 1.1 kohdassa esitettyjen soveltuvien testisyklien ajalta joko liitteessä III olevan 3 kohdan (NRSC) tai 4 kohdan (kuumakäynnistys NRTC) mukaisesti. Vaiheen IIIB hiilidioksidipäästöt on määritettävä kuuma NRTC -testisykliltä.
  2.2   Testitulokset on ilmoitettava syklin keskimääräisinä spesifisinä arvoina ja ilmaistava yksiköllä g/kWh.
  2.3   Jos NRSC tehdään valmistajan valinnan mukaisesti RMC-syklinä (Ramped Modal Cycle), sovelletaan joko tässä lisäyksessä säädettyjen NRTC:n viitetietoja tai liitteen III lisäyksen 7 vaatimuksia.
  3.   Hiilidioksidipäästöjen määrittäminen

  3.1   Mittaus raakapakokaasusta

  Tätä kohtaa sovelletaan, jos hiilidioksidipitoisuus mitataan raakapakokaasusta.
  3.1.1   Mittaus
  Testattavaksi toimitetun moottorin raakapakokaasun hiilidioksidipitoisuus on mitattava ei-dispersiivisellä infrapuna-absorptioanalysaattorilla (NDIR) liitteen III lisäyksessä 1 olevan 1.4.3.2 kohdan (NRSC) tai 2.3.3.2 kohdan (NRTC) mukaisesti.
  Mittausjärjestelmän on oltava liitteen III lisäyksessä 2 olevassa 1.5 kohdassa esitettyjen lineaarisuusvaatimusten mukainen.
  Mittausjärjestelmän on oltava liitteen III lisäyksessä 1 olevan 1.4.1 (NRSC) tai 2.3.1 (NRTC) kohdan vaatimusten mukainen.
  3.1.2   Tietojen arviointi
  Merkitykselliset tiedot kirjataan ja tallennetaan liitteessä III olevan 3.7.4 (NRSC) tai 4.5.7.2 (NRTC) kohdan mukaisesti.
  3.1.3   Syklin keskimääräisten päästöjen laskeminen
  Jos mittaus tehdään kuivapohjalla, on sovellettava liitteen III lisäyksessä 3 olevan 1.3.2 (NRSC) tai 2.1.2.2 (NRTC) kohdan mukaista kuiva/kostea-korjausta.
  NRSC:tä varten hiilidioksidin massa (g/h) on laskettava kullekin yksittäiselle moodille liitteen III lisäyksessä 3 olevan 1.3.4 kohdan mukaisesti. Pakokaasuvirrat on määritettävä liitteen III lisäyksessä 1 olevien 1.2.1–1.2.5 kohdan mukaisesti.
  NRTC:tä varten hiilidioksidin massa (g/testi) on laskettava liitteen III lisäyksessä 3 olevan 2.1.2.1 kohdan mukaisesti. Pakokaasuvirta on määritettävä liitteen III lisäyksessä 1 olevan 2.2.3 kohdan mukaisesti.
  3.2   Mittaus laimennetusta pakokaasusta

  Tätä kohtaa sovelletaan, jos hiilidioksidipitoisuus mitataan laimennetusta pakokaasusta.
  3.2.1   Mittaus
  Testattavaksi toimitetun moottorin laimennetun pakokaasun hiilidioksidipitoisuus on mitattava ei-dispersiivisellä infrapuna-absorptioanalysaattorilla (NDIR) liitteen III lisäyksessä 1 olevan 1.4.3.2 (NRSC) tai 2.3.3.2 (NRTC) kohdan mukaisesti. Pakokaasu laimennetaan suodatetulla ulkoilmalla, synteettisellä ilmalla tai typellä. Täysvirtausjärjestelmän kapasiteetin on oltava riittävän suuri, jotta veden tiivistyminen laimennus- ja näytteenottojärjestelmässä estyy täysin.
  Mittausjärjestelmän on oltava liitteen III lisäyksessä 2 olevassa 1.5 kohdassa esitettyjen lineaarisuusvaatimusten mukainen.
  Mittausjärjestelmän on oltava liitteen III lisäyksessä 1 olevan 1.4.1 (NRSC) tai 2.3.1 (NRTC) kohdan vaatimusten mukainen.
  3.2.2   Tietojen arviointi
  Merkitykselliset tiedot kirjataan ja tallennetaan liitteessä III olevan 3.7.4 (NRSC) tai 4.5.7.2 (NRTC) kohdan mukaisesti.
  3.2.3   Syklin keskimääräisten päästöjen laskeminen
  Jos mittaus tehdään kuivapohjalla, on sovellettava liitteen III lisäyksessä 3 olevan 1.3.2 (NRSC) tai 2.1.2.2 (NRTC) kohdan mukaista kuiva/kostea-korjausta.
  NRSC:tä varten hiilidioksidin massa (g/h) on laskettava kullekin yksittäiselle moodille liitteen III lisäyksessä 3 olevan 1.3.4 kohdan mukaisesti. Laimennetun pakokaasun virtaukset on määritettävä liitteen III lisäyksessä 1 olevan 1.2.6 kohdan mukaisesti.
  NRTC:tä varten hiilidioksidin massa (g/testi) on laskettava liitteen III lisäyksessä 3 olevan 2.2.3 kohdan mukaisesti. Laimennetun pakokaasun virtaus on määritettävä liitteen III lisäyksessä 3 olevan 2.2.1 kohdan mukaisesti.
  Hiilidioksidipitoisuus on taustakorjattava liitteen III lisäyksessä 3 olevan 2.2.3.1.1 kohdan mukaisesti.
  3.3   Spesifisten päästöjen laskeminen

  3.3.1   NRSC
  Spesifiset päästöt e
  CO2 (g/kWh) on laskettava seuraavasti:



  jossa



  ja







  CO2 mass,i | on yksittäisen moodin hiilidioksidin massa (g/h) |
| --- | --- | --- |
| Pm,i | on yksittäisen moodin mitattu teho (kW) |
| PAE,i | on yksittäisen moodin apulaitteiden mitattu teho (kW) |
| WF,i | on yksittäisen moodin painotuskerroin. |

3)

Lisätään lisäys 6 ja lisäys 7 seuraavasti:

Lisäys 6

Hiilidioksidipäästöjen määrittäminen vaiheen I, II, IIIA, IIIB ja IV moottoreille

1.   Johdanto

1.1   Tässä lisäyksessä vahvistetaan hiilidioksidipäästöjen ilmoittamista koskevat säännökset ja testausmenetelmät, joita sovelletaan kaikissa vaiheissa I–IV. Jos valmistaja päättää liitteessä III olevassa 1.2.1 kohdassa annetun vaihtoehdon pohjalta käyttää UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteen 4B mukaista menettelyä, sovelletaan tämän liitteen lisäystä 7.

2.   Yleiset vaatimukset

2.1   Hiilidioksidipäästöt on määritettävä liitteessä III olevassa 1.1 kohdassa esitettyjen soveltuvien testisyklien ajalta joko liitteessä III olevan 3 kohdan (NRSC) tai 4 kohdan (kuumakäynnistys NRTC) mukaisesti. Vaiheen IIIB hiilidioksidipäästöt on määritettävä kuuma NRTC -testisykliltä.

2.2   Testitulokset on ilmoitettava syklin keskimääräisinä spesifisinä arvoina ja ilmaistava yksiköllä g/kWh.

2.3   Jos NRSC tehdään valmistajan valinnan mukaisesti RMC-syklinä (Ramped Modal Cycle), sovelletaan joko tässä lisäyksessä säädettyjen NRTC:n viitetietoja tai liitteen III lisäyksen 7 vaatimuksia.

3.   Hiilidioksidipäästöjen määrittäminen

3.1   Mittaus raakapakokaasusta

Tätä kohtaa sovelletaan, jos hiilidioksidipitoisuus mitataan raakapakokaasusta.

3.1.1   Mittaus

Testattavaksi toimitetun moottorin raakapakokaasun hiilidioksidipitoisuus on mitattava ei-dispersiivisellä infrapuna-absorptioanalysaattorilla (NDIR) liitteen III lisäyksessä 1 olevan 1.4.3.2 kohdan (NRSC) tai 2.3.3.2 kohdan (NRTC) mukaisesti.

Mittausjärjestelmän on oltava liitteen III lisäyksessä 2 olevassa 1.5 kohdassa esitettyjen lineaarisuusvaatimusten mukainen.

Mittausjärjestelmän on oltava liitteen III lisäyksessä 1 olevan 1.4.1 (NRSC) tai 2.3.1 (NRTC) kohdan vaatimusten mukainen.

3.1.2   Tietojen arviointi

Merkitykselliset tiedot kirjataan ja tallennetaan liitteessä III olevan 3.7.4 (NRSC) tai 4.5.7.2 (NRTC) kohdan mukaisesti.

3.1.3   Syklin keskimääräisten päästöjen laskeminen

Jos mittaus tehdään kuivapohjalla, on sovellettava liitteen III lisäyksessä 3 olevan 1.3.2 (NRSC) tai 2.1.2.2 (NRTC) kohdan mukaista kuiva/kostea-korjausta.

NRSC:tä varten hiilidioksidin massa (g/h) on laskettava kullekin yksittäiselle moodille liitteen III lisäyksessä 3 olevan 1.3.4 kohdan mukaisesti. Pakokaasuvirrat on määritettävä liitteen III lisäyksessä 1 olevien 1.2.1–1.2.5 kohdan mukaisesti.

NRTC:tä varten hiilidioksidin massa (g/testi) on laskettava liitteen III lisäyksessä 3 olevan 2.1.2.1 kohdan mukaisesti. Pakokaasuvirta on määritettävä liitteen III lisäyksessä 1 olevan 2.2.3 kohdan mukaisesti.

3.2   Mittaus laimennetusta pakokaasusta

Tätä kohtaa sovelletaan, jos hiilidioksidipitoisuus mitataan laimennetusta pakokaasusta.

3.2.1   Mittaus

Testattavaksi toimitetun moottorin laimennetun pakokaasun hiilidioksidipitoisuus on mitattava ei-dispersiivisellä infrapuna-absorptioanalysaattorilla (NDIR) liitteen III lisäyksessä 1 olevan 1.4.3.2 (NRSC) tai 2.3.3.2 (NRTC) kohdan mukaisesti. Pakokaasu laimennetaan suodatetulla ulkoilmalla, synteettisellä ilmalla tai typellä. Täysvirtausjärjestelmän kapasiteetin on oltava riittävän suuri, jotta veden tiivistyminen laimennus- ja näytteenottojärjestelmässä estyy täysin.

Mittausjärjestelmän on oltava liitteen III lisäyksessä 2 olevassa 1.5 kohdassa esitettyjen lineaarisuusvaatimusten mukainen.

Mittausjärjestelmän on oltava liitteen III lisäyksessä 1 olevan 1.4.1 (NRSC) tai 2.3.1 (NRTC) kohdan vaatimusten mukainen.

3.2.2   Tietojen arviointi

Merkitykselliset tiedot kirjataan ja tallennetaan liitteessä III olevan 3.7.4 (NRSC) tai 4.5.7.2 (NRTC) kohdan mukaisesti.

3.2.3   Syklin keskimääräisten päästöjen laskeminen

Jos mittaus tehdään kuivapohjalla, on sovellettava liitteen III lisäyksessä 3 olevan 1.3.2 (NRSC) tai 2.1.2.2 (NRTC) kohdan mukaista kuiva/kostea-korjausta.

NRSC:tä varten hiilidioksidin massa (g/h) on laskettava kullekin yksittäiselle moodille liitteen III lisäyksessä 3 olevan 1.3.4 kohdan mukaisesti. Laimennetun pakokaasun virtaukset on määritettävä liitteen III lisäyksessä 1 olevan 1.2.6 kohdan mukaisesti.

NRTC:tä varten hiilidioksidin massa (g/testi) on laskettava liitteen III lisäyksessä 3 olevan 2.2.3 kohdan mukaisesti. Laimennetun pakokaasun virtaus on määritettävä liitteen III lisäyksessä 3 olevan 2.2.1 kohdan mukaisesti.

Hiilidioksidipitoisuus on taustakorjattava liitteen III lisäyksessä 3 olevan 2.2.3.1.1 kohdan mukaisesti.

3.3   Spesifisten päästöjen laskeminen

3.3.1   NRSC

Spesifiset päästöt e
  CO2 (g/kWh) on laskettava seuraavasti:

Formula

jossa

Formula

ja

CO2 mass,i

on yksittäisen moodin hiilidioksidin massa (g/h)

Pm,i

on yksittäisen moodin mitattu teho (kW)

PAE,i

on yksittäisen moodin apulaitteiden mitattu teho (kW)

WF,i

on yksittäisen moodin painotuskerroin.

3.3.2   NRTC

Spesifisten hiilidioksidipäästöjen laskemisessa tarvittava syklin työ on määritettävä liitteessä III olevan 4.6.2 kohdan mukaisesti.

Spesifiset päästöt e
  CO2 (g/kWh) on laskettava seuraavasti:

Formula

jossa

| m
  CO2, hot | on hiilidioksidipäästöjen massa kuumakäynnistys-NRTC:ssä (g) |
| --- | --- |
| W
  act, hot | on syklin todellinen työ kuumakäynnistys-NRTC:ssä (kWh). |

m
  CO2, hot

on hiilidioksidipäästöjen massa kuumakäynnistys-NRTC:ssä (g)

W
  act, hot

on syklin todellinen työ kuumakäynnistys-NRTC:ssä (kWh).

Lisäys 7

Hiilidioksidipäästöjen vaihtoehtoinen määrittäminen

1.   Johdanto

Jos valmistaja päättää tämän liitteen 1.2.1 kohdassa annetun vaihtoehdon pohjalta käyttää UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteen 4B mukaista menettelyä, sovelletaan tässä lisäyksessä vahvistettuja hiilidioksidipäästöjen ilmoittamista koskevia säännöksiä ja testausmenetelmiä.

2.   Yleiset vaatimukset

2.1   Hiilidioksidipäästöt on määritettävä kuumakäynnistys-NRTC-testisyklin ajalta UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteessä 4B olevan 7.8.3 kohdan mukaisesti.

2.2   Testitulokset on ilmoitettava syklin keskimääräisinä spesifisinä arvoina ja ilmaistava yksiköllä g/kWh.

3.   Hiilidioksidipäästöjen määrittäminen

3.1   Mittaus raakapakokaasusta

Tätä kohtaa sovelletaan, jos hiilidioksidipitoisuus mitataan raakapakokaasusta.

3.1.1   Mittaus

Testattavaksi toimitetun moottorin raakapakokaasun hiilidioksidipitoisuus on mitattava ei-dispersiivisellä infrapuna-absorptioanalysaattorilla (NDIR) UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteessä 4B olevan 9.4.6 kohdan mukaisesti.

Mittausjärjestelmän on oltava UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteessä 4B olevassa 8.1.4 kohdassa esitettyjen lineaarisuusvaatimusten mukainen

Mittausjärjestelmän on oltava UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteessä 4B olevassa 8.1.9 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukainen

3.1.2   Tietojen arviointi

Olennaiset tiedot on kirjattava ja tallennettava UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteessä 4B olevan 7.8.3.2 kohdan mukaisesti.

3.1.3   Syklin keskimääräisten päästöjen laskeminen

Jos mittaukset tehdään kuivapohjalla, hetkellisiin pitoisuusarvoihin on tehtävä UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteen 4B lisäyksessä 8 olevan A.8.2.2 kohdan tai lisäyksessä 7 olevan A.7.3.2 kohdan mukainen kuiva/kostea-korjaus ennen muita laskelmia.

Hiilidioksidin massa (g/testi) on laskettava kertomalla ajan suhteen mukautetut hetkelliset hiilidioksidipitoisuudet ja pakokaasuvirrat ja integroimalla testisykliin jommankumman seuraavista mukaisesti:

| a) | UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteen 4B lisäyksessä 8 oleva A.8.2.1.2 ja A.8.2.5 kohta käyttämällä hiilidioksidin u-arvoja taulukosta A.8.1 tai laskemalla u-arvot UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteen 4B lisäyksessä 8 olevan A.8.2.4.2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteen 4B lisäyksessä 8 oleva A.8.2.1.2 ja A.8.2.5 kohta käyttämällä hiilidioksidin u-arvoja taulukosta A.8.1 tai laskemalla u-arvot UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteen 4B lisäyksessä 8 olevan A.8.2.4.2 kohdan mukaisesti;

| b) | UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteen 4B lisäyksessä 7 oleva A.7.3.1 ja A.7.3.3 kohta. |
| --- | --- |

b)

UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteen 4B lisäyksessä 7 oleva A.7.3.1 ja A.7.3.3 kohta.

3.2   Mittaus laimennetusta pakokaasusta

Tätä kohtaa sovelletaan, jos hiilidioksidipitoisuus mitataan laimennetusta pakokaasusta.

3.2.1   Mittaus

Testattavaksi toimitetun moottorin laimennetun pakokaasun hiilidioksidipitoisuus on mitattava ei-dispersiivisellä infrapuna-absorptioanalysaattorilla (NDIR) UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteessä 4B olevan 9.4.6 kohdan mukaisesti. Pakokaasu laimennetaan suodatetulla ulkoilmalla, synteettisellä ilmalla tai typellä. Täysvirtausjärjestelmän kapasiteetin on oltava riittävän suuri, jotta veden tiivistyminen laimennus- ja näytteenottojärjestelmässä estyy täysin.

Mittausjärjestelmän on oltava UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteessä 4B olevassa 8.1.4 kohdassa esitettyjen lineaarisuusvaatimusten mukainen.

Mittausjärjestelmän on oltava UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteessä 4B olevassa 8.1.9 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukainen.

3.2.2   Tietojen arviointi

Olennaiset tiedot on kirjattava ja tallennettava UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteessä 4B olevan 7.8.3.2 kohdan mukaisesti.

3.2.3   Syklin keskimääräisten päästöjen laskeminen

Jos mittaukset tehdään kuivapohjalla, hetkellisiin pitoisuusarvoihin on tehtävä UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteen 4B lisäyksessä 8 olevan A.8.3.2 kohdan tai lisäyksessä 7 olevan A.7.4.2. kohdan mukainen kuiva/kostea-korjaus ennen muita laskelmia.

Hiilidioksidin massa (g/testi) on laskettava kertomalla hiilidioksidipitoisuudet ja laimennetut pakokaasuvirrat jommankumman seuraavista mukaisesti:

| a) | UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteen 4B lisäyksessä 8 oleva A.8.3.1 ja A.8.3.4 kohta käyttämällä hiilidioksidin u-arvoja taulukosta A.8.2 tai laskemalla u-arvot UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteen 4B lisäyksessä 8 olevan A.8.3.3 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteen 4B lisäyksessä 8 oleva A.8.3.1 ja A.8.3.4 kohta käyttämällä hiilidioksidin u-arvoja taulukosta A.8.2 tai laskemalla u-arvot UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteen 4B lisäyksessä 8 olevan A.8.3.3 kohdan mukaisesti;

| b) | UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteen 4B lisäyksessä 7 oleva A.7.4.1 ja A.7.4.3 kohta. |
| --- | --- |

b)

UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteen 4B lisäyksessä 7 oleva A.7.4.1 ja A.7.4.3 kohta.

Taustakorjaus on tehtävä UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteen 4B lisäyksessä 8 olevan A.8.3.2.4 kohdan tai A.7.4.1 kohdan mukaisesti.

3.3   Spesifisten päästöjen laskeminen

Spesifisten hiilidioksidipäästöjen laskemisessa tarvittava syklin työ on määritettävä UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteessä 4B olevan 7.8.3.4 kohdan mukaisesti.

Spesifiset päästöt e
  CO2 (g/kWh) on laskettava seuraavasti:

Formula

jossa

| mCO2, hot | on hiilidioksidipäästöjen massa kuumakäynnistys-NRTC:ssä (g) |
| --- | --- |
| Wact, hot | on syklin todellinen työ kuumakäynnistys-NRTC:ssä (kWh). |

mCO2, hot

on hiilidioksidipäästöjen massa kuumakäynnistys-NRTC:ssä (g)

Wact, hot

on syklin todellinen työ kuumakäynnistys-NRTC:ssä (kWh).

---

LIITE IV

Lisätään direktiivin 97/68/EY liitteeseen VI 1.a kohta seuraavasti:

| ”1.a | Tätä liitettä sovelletaan seuraavasti:






  a) | vaiheiden I, II, IIIA, IIIB ja IV osalta sovelletaan tässä liitteessä VI olevan 1 kohdan vaatimuksia; |
| --- | --- | --- |

”1.a

Tätä liitettä sovelletaan seuraavasti:

a)

vaiheiden I, II, IIIA, IIIB ja IV osalta sovelletaan tässä liitteessä VI olevan 1 kohdan vaatimuksia;

| b) | jos valmistaja päättää tämän liitteen 1.2.1 kohdassa annetun vaihtoehdon pohjalta käyttää UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteen 4B mukaista menettelyä, sovelletaan UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteessä 4B olevaa 9 kohtaa.” |
| --- | --- |

b)

jos valmistaja päättää tämän liitteen 1.2.1 kohdassa annetun vaihtoehdon pohjalta käyttää UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteen 4B mukaista menettelyä, sovelletaan UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteessä 4B olevaa 9 kohtaa.”

---

LIITE V

Korvataan direktiivin 97/68/EY liitteen VII lisäys 1 seuraavasti:

”Lisäys 1

Puristussytytysmoottoreiden testausraportti – Testitulokset
   (1)

Testimoottorin tiedot

Moottorityyppi:. ...

Moottorin sarjanumero: ...

1.   Testin suoritusta koskevat tiedot: ...

1.1   Testauksessa käytetty vertailupolttoaine

1.1.1   Setaaniluku: ...

1.1.2   Rikkipitoisuus: ...

1.1.3   Tiheys: ...

1.2   Voiteluaine

1.2.1   Merkit: ...

1.2.2   Tyypit: ...

(ilmoitetaan öljyn prosenttiosuus seoksessa, jos voiteluaine ja polttoaine sekoitetaan)

1.3   Moottorikäyttöinen laitteisto (tarvittaessa)

1.3.1   Numerointi ja tunnistetiedot: ...

1.3.2   Tehon kulutus ilmoitetuilla moottorin pyörimisnopeuksilla (valmistajan ilmoitus):

| | Moottorin eri pyörimisnopeuksilla käytetty teho PAE (kW) (2), (3) tämän liitteen lisäys 3 huomioon otettuna |
| --- | --- |
| Laitteet | Välinopeus
  (tarvittaessa) | Enimmäistehon nopeus
  (jos muu kuin nimellisnopeus) | Nimellisnopeus (4) |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| Yhteensä | | | |

Moottorin eri pyörimisnopeuksilla käytetty teho PAE (kW) (2), (3) tämän liitteen lisäys 3 huomioon otettuna

Laitteet

Välinopeus

(tarvittaessa)

Enimmäistehon nopeus

(jos muu kuin nimellisnopeus)

Nimellisnopeus (4)

Yhteensä

1.4   Moottorin suorituskyky

1.4.1   Moottorin pyörimisnopeudet:

Joutokäynti: ... min–1

Välinopeus: ... min–1

Enimmäisteho: ... min–1

Nimellisnopeus (5): ... min–1

1.4.2   Moottorin teho (6)

| | Tehoasetus (kW) moottorin eri pyörimisnopeuksilla |
| --- | --- |
| Olosuhteet | Välinopeus
  (tarvittaessa) | Enimmäistehon nopeus
  (jos muu kuin nimellisnopeus | Nimellisnopeus (7) |
| Suurin määritetyllä testipyörimisnopeudella mitattu teho (PM) (kW) (a) | | | |
| Moottorikäyttöisen laitteiston kuluttama kokonaisteho tämän lisäyksen 1.3.2 kohdan mukaisesti kun otetaan huomioon lisäys 3 (kW) (b) | | | |
| Liitteessä I olevassa 2.4 kohdassa määritelty moottorin nettoteho (kW) (c) | | | |
| | | | |

Tehoasetus (kW) moottorin eri pyörimisnopeuksilla

Olosuhteet

Välinopeus

(tarvittaessa)

Enimmäistehon nopeus

(jos muu kuin nimellisnopeus

Nimellisnopeus (7)

Suurin määritetyllä testipyörimisnopeudella mitattu teho (PM) (kW) (a)

Moottorikäyttöisen laitteiston kuluttama kokonaisteho tämän lisäyksen 1.3.2 kohdan mukaisesti kun otetaan huomioon lisäys 3 (kW) (b)

Liitteessä I olevassa 2.4 kohdassa määritelty moottorin nettoteho (kW) (c)

Formula

2.   NRSC-testin suoritusta koskevat tiedot:

2.1   Dynamometrin asetukset (kW)

| | Dynamometrin asetukset (kW) moottorin eri pyörimisnopeuksilla |
| --- | --- |
| Kuorma prosentteina | Välinopeus
  (tarvittaessa) | 63 %
  (tarvittaessa) | 80 %
  (tarvittaessa) | 91 %
  (tarvittaessa) | Nimellisnopeus (8) |
| 10
  (tarvittaessa) | | | | | |
| 25
  (tarvittaessa) | | | | | |
| 50 | | | | | |
| 75
  (tarvittaessa) | | | | | |
| 100 | | | | | |

Dynamometrin asetukset (kW) moottorin eri pyörimisnopeuksilla

Kuorma prosentteina

Välinopeus

(tarvittaessa)

63 %

(tarvittaessa)

80 %

(tarvittaessa)

91 %

(tarvittaessa)

Nimellisnopeus (8)

10

(tarvittaessa)

25

(tarvittaessa)

50

75

(tarvittaessa)

100

2.2   Moottorin/kantamoottorin päästötulokset (9):

Huononemiskerroin (DF): laskettu/kiinteä (9)

Esitetään huononemiskertoimen arvot ja päästötulokset seuraavassa taulukossa (9):

| NRSC-testi |
| --- |
| DF
  kert./summ.3 | CO | HC | NOx | HC + NOx | PM | |
| | | | | |
| Päästöt | CO
  (g/kWh) | HC
  (g/kWh) | NOx

  (g/kWh) | HC + NOx

  (g/kWh) | PM
  (g/kWh) | CO2

  (g/kWh) |
| Testitulos | | | | | | |
| Lopullinen testitulos huononemiskertoimella | | | | | | |

NRSC-testi

DF

kert./summ.3

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

Päästöt

CO

(g/kWh)

HC

(g/kWh)

NOx

(g/kWh)

HC + NOx

(g/kWh)

PM

(g/kWh)

CO2

(g/kWh)

Testitulos

Lopullinen testitulos huononemiskertoimella

| Valvonta-alueen lisätestipisteet (tarvittaessa) |
| --- |
| Päästöt testipisteessä | Moottorin nopeus | Kuorma
  (%) | CO
  (g/kWh) | HC
  (g/kWh) | NOx

  (g/kWh) | PM
  (g/kWh) |
| Testitulos 1 | | | | | | |
| Testitulos 2 | | | | | | |
| Testitulos 3 | | | | | | |

Valvonta-alueen lisätestipisteet (tarvittaessa)

Päästöt testipisteessä

Moottorin nopeus

Kuorma

(%)

CO

(g/kWh)

HC

(g/kWh)

NOx

(g/kWh)

PM

(g/kWh)

Testitulos 1

Testitulos 2

Testitulos 3

2.3   NRSC-testissä käytetty näytteenottojärjestelmä:

2.3.1   Kaasupäästöt (10): ...

2.3.2   PM (10): ...

2.3.2.1   Menetelmä (11): yksi suodatin / monta suodatinta

3.   NRTC-testin suoritusta koskevat tiedot (tarvittaessa):

3.1   Moottorin/kantamoottorin päästötulokset (11):

Huononemiskerroin (DF): laskettu/kiinteä (12)

Esitetään huononemiskertoimen arvot ja päästötulokset seuraavassa taulukossa (12):

Regenerointiin liittyvät tiedot voidaan ilmoittaa vaiheen IV moottoreista.

| NRTC-testi |
| --- |
| DF
  kert./summ. (12) | CO | HC | NOx | HC + NOx | PM | |
| | | | | |
| Päästöt | CO
  (g/kWh) | HC
  (g/kWh) | NOx

  (g/kWh) | HC + NOx

  (g/kWh) | PM
  (g/kWh) |
| Kylmäkäynnistys | | | | | |
| Päästöt | CO
  (g/kWh) | HC
  (g/kWh) | NOx

  (g/kWh) | HC + NOx

  (g/kWh) | PM
  (g/kWh) | CO2

  (g/kWh) |
| Kuumakäynnistys, ei regeneraatiota | | | | | | |
| Kuumakäynnistys ja regeneraatio (12) | | | | | | |
| kr,u
  (kert./summ.) (12)

  kr,d
  (kert./summ.) (12) | | | | | |
| Painotettu testitulos | | | | | |
| Lopullinen testitulos huononemiskertoimella | | | | | |

NRTC-testi

DF

kert./summ. (12)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

Päästöt

CO

(g/kWh)

HC

(g/kWh)

NOx

(g/kWh)

HC + NOx

(g/kWh)

PM

(g/kWh)

Kylmäkäynnistys

Päästöt

CO

(g/kWh)

HC

(g/kWh)

NOx

(g/kWh)

HC + NOx

(g/kWh)

PM

(g/kWh)

CO2

(g/kWh)

Kuumakäynnistys, ei regeneraatiota

Kuumakäynnistys ja regeneraatio (12)

kr,u

(kert./summ.) (12)

kr,d

(kert./summ.) (12)

Painotettu testitulos

Lopullinen testitulos huononemiskertoimella

Syklin työ, kuumakäynnistys, ei regeneraatiota kWh

3.2   NRTC-testissä käytetty näytteenottojärjestelmä:

Kaasupäästöt (13): ...

PM (13): ...

Menetelmä (14):yksi suodatin / monta suodatinta

---

(1)  Jos kantamoottoreita on useita, seuraavat tiedot on merkittävä jokaisesta.

1

(2)  Tarpeeton yliviivataan.

2

(3)  Saa olla enintään 10 % testauksen aikana mitattua tehoa suurempi.

3

(4)  Lisätään arvot moottorin nopeudella, joka on 100 % normalisoidusta nopeudesta, jos NRSC-testissä käytetään tätä nopeutta.

4

(5)  Lisätään moottorin nopeus, joka on 100 % normalisoidusta nopeudesta, jos NRSC-testissä käytetään tätä nopeutta.

5

(6)  Liitteessä I olevan 2.4 kohdan vaatimusten mukaisesti mitattu korjaamaton teho.

6

(7)  Korvataan arvoilla moottorin nopeudella, joka on 100 % normalisoidusta nopeudesta, jos NRSC-testissä käytetään tätä nopeutta.

7

(8)  Korvataan arvoilla moottorin nopeudella, joka on 100 % normalisoidusta nopeudesta, jos NRSC-testissä käytetään tätä nopeutta.

8

(9)  Tarpeeton yliviivataan.

9

(10)  Merkitään liitteessä VI olevassa 1 kohdassa tai UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteessä 4B olevassa 9 kohdassa määritellyt kaavioiden numerot, tarvittaessa.

10

(11)  Tarpeeton yliviivataan.

11

(12)  Tarpeeton yliviivataan.

12

(13)  Merkitään liitteessä VI olevassa 1 jaksossa tai UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, liitteessä 4B olevassa 9 kohdassa määritellyt kaavioiden numerot, tarvittaessa.

13

(14)  Tarpeeton yliviivataan.”

14

---

LIITE VI

”LIITE XI

TIETOLOMAKE TYYPPIHYVÄKSYTYISTÄ MOOTTOREISTA

1.   Kipinäsytytysmoottorit

Image

| Ilmoitettu moottorin tyyppihyväksyntä | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tyyppihyväksyntänumero | | | | |
| Hyväksymispäivä | | | | |
| Valmistajan nimi | | | | |
| Moottorityyppi/-perhe | | | | |
| Moottorin kuvaus | Yleistiedot (1) | | | | |
| Jäähdytysmenetelmä (1) | | | | |
| Sylinteriluku | | | | |
| Sylinteritilavuus (cm3) | | | | |
| Jälkikäsittelyn tyyppi (2) | | | | |
| Nimellisnopeus (min–1) | | | | |
| Nettonimellisteho (kW) | | | | |
| Päästöt (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| PM | | | | |

Ilmoitettu moottorin tyyppihyväksyntä

1

2

3

4

Tyyppihyväksyntänumero

Hyväksymispäivä

Valmistajan nimi

Moottorityyppi/-perhe

Moottorin kuvaus

Yleistiedot (1)

Jäähdytysmenetelmä (1)

Sylinteriluku

Sylinteritilavuus (cm3)

Jälkikäsittelyn tyyppi (2)

Nimellisnopeus (min–1)

Nettonimellisteho (kW)

Päästöt (g/kWh)

CO

HC

NOx

PM

2.   Puristussytytysmoottorit
   (3)
   (4)

Image

2.1   Moottorin yleistiedot:

| Ilmoitettu moottorin tyyppihyväksyntä | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tyyppihyväksyntänumero | | | | |
| Hyväksymispäivä | | | | |
| Valmistajan nimi | | | | |
| Moottorityyppi/-perhe | | | | |
| Moottorin kuvaus | Yleistiedot (5) | | | | |
| Jäähdytysmenetelmä (6) | | | | |
| Sylinteriluku | | | | |
| Sylinteritilavuus (cm3) | | | | |
| Jälkikäsittelyn tyyppi (7) | | | | |
| Nimellisnopeus (min–1) | | | | |
| Kierrosnopeus suurimmalla teholla (min–1) | | | | |
| Nettonimellisteho (kW) | | | | |
| Suurin nettoteho (kW) | | | | |

Ilmoitettu moottorin tyyppihyväksyntä

1

2

3

4

Tyyppihyväksyntänumero

Hyväksymispäivä

Valmistajan nimi

Moottorityyppi/-perhe

Moottorin kuvaus

Yleistiedot (5)

Jäähdytysmenetelmä (6)

Sylinteriluku

Sylinteritilavuus (cm3)

Jälkikäsittelyn tyyppi (7)

Nimellisnopeus (min–1)

Kierrosnopeus suurimmalla teholla (min–1)

Nettonimellisteho (kW)

Suurin nettoteho (kW)

2.2   Lopullinen päästötulos

| Ilmoitettu moottorin tyyppihyväksyntä | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NRSC:n lopullinen testitulos huononemiskertoimen kanssa (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |
| NRSC CO2 (g/kWh) | | | | |
| NRTC:n lopullinen testitulos huononemiskertoimen kanssa (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |
| NRTC, kuuma sykli, CO2 (g/kWh) | | | | |
| NRTC, kuuma sykli, työ (kWh) | | | | |

Ilmoitettu moottorin tyyppihyväksyntä

1

2

3

4

NRSC:n lopullinen testitulos huononemiskertoimen kanssa (g/kWh)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

NRSC CO2 (g/kWh)

NRTC:n lopullinen testitulos huononemiskertoimen kanssa (g/kWh)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

NRTC, kuuma sykli, CO2 (g/kWh)

NRTC, kuuma sykli, työ (kWh)

2.3   NRSC:n huononemiskertoimet ja päästötestitulokset

| Ilmoitettu moottorin tyyppihyväksyntä | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| DF kert./summ. (8) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |
| NRSC:n testitulos ilman huononemiskerrointa (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |

Ilmoitettu moottorin tyyppihyväksyntä

1

2

3

4

DF kert./summ. (8)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

NRSC:n testitulos ilman huononemiskerrointa (g/kWh)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

2.4   NRTC:n huononemiskertoimet ja päästötestitulokset

| Ilmoitettu moottorin tyyppihyväksyntä | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| DF kert./summ. (9) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |
| NRTC:n kylmäkäynnistystestin tulos ilman huononemiskerrointa (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |
| NRTC:n kuumakäynnistystestin tulos ilman huononemiskerrointa (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |

Ilmoitettu moottorin tyyppihyväksyntä

1

2

3

4

DF kert./summ. (9)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

NRTC:n kylmäkäynnistystestin tulos ilman huononemiskerrointa (g/kWh)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

NRTC:n kuumakäynnistystestin tulos ilman huononemiskerrointa (g/kWh)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

2.5   NTRC-kuumakäynnistystestin päästötulokset

Regenerointiin liittyvät tiedot voidaan ilmoittaa vaiheen IV moottoreista.

| Ilmoitettu moottorin tyyppihyväksyntä | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NRTC kuumakäynnistys, ei regeneraatiota (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |
| NRTC kuumakäynnistys, regeneraatio (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM” | | | | |

Ilmoitettu moottorin tyyppihyväksyntä

1

2

3

4

NRTC kuumakäynnistys, ei regeneraatiota (g/kWh)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

NRTC kuumakäynnistys, regeneraatio (g/kWh)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM”

---

(1)  Neste tai ilma.

1

(2)  Lyhenteet: CAT = katalysaattori, PT = hiukkasloukku, SCR = valikoiva katalyyttinen pelkistys.

2

(3)  Täydennetään kaikki moottorityyppiin/-perheeseen soveltuvat kohdat.

3

(4)  Jos moottoriperhe, annetaan kantamoottorin tiedot.

4

(5)  Lyhenteet: DI = suoraruiskutus, PC = esikammio/pyörrekammio, NA = vapaasti hengittävä, TC = turboahdettu, TCA = turboahdettu jälkijäähdytetty, EGR = pakokaasun takaisinkierrätys. Esimerkkejä: PC NA, DI TCA EGR.

5

(6)  Neste tai ilma.

6

(7)  Lyhenteet: DOC = dieselin hapetuskatalysaattori, PT = hiukkasloukku, SCR = valikoiva katalyyttinen pelkistys.

7

(8)  Tarpeeton yliviivataan.

8

(9)  Tarpeeton yliviivataan.

9

---

LIITE VII

”LIITE XII

VAIHTOEHTOISTEN TYYPPIHYVÄKSYNTÖJEN TUNNUSTAMINEN

| 1. | Seuraavat tyyppihyväksynnät ja tarvittaessa asiaa koskevat hyväksyntämerkit tunnustetaan tämän direktiivin mukaista hyväksymistä vastaaviksi 9 artiklan 2 kohdassa määriteltyjen luokkien A, B ja C moottoreiden osalta:






  1.1 | Direktiivin 2000/25/EY mukaiset tyyppihyväksynnät; |
| --- | --- | --- |

1.

Seuraavat tyyppihyväksynnät ja tarvittaessa asiaa koskevat hyväksyntämerkit tunnustetaan tämän direktiivin mukaista hyväksymistä vastaaviksi 9 artiklan 2 kohdassa määriteltyjen luokkien A, B ja C moottoreiden osalta:

1.1

Direktiivin 2000/25/EY mukaiset tyyppihyväksynnät;

| 1.2 | Direktiivin 88/77/ETY mukaiset tyyppihyväksynnät, jotka ovat direktiivin 88/77/ETY 2 artiklan ja liitteessä I olevan kohdan 6.2.1 tai UN/ECE-säännön nro 49, muutossarja 02, oikaisussa I/2 esitettyjen vaatimusten mukaisia vaiheen A tai B osalta; |
| --- | --- |

1.2

Direktiivin 88/77/ETY mukaiset tyyppihyväksynnät, jotka ovat direktiivin 88/77/ETY 2 artiklan ja liitteessä I olevan kohdan 6.2.1 tai UN/ECE-säännön nro 49, muutossarja 02, oikaisussa I/2 esitettyjen vaatimusten mukaisia vaiheen A tai B osalta;

| 1.3 | UN/ECE-säännön nro 96 mukaiset tyyppihyväksynnät. |
| --- | --- |

1.3

UN/ECE-säännön nro 96 mukaiset tyyppihyväksynnät.

| 2. | Seuraavat tyyppihyväksynnät ja tarvittaessa asiaa koskevat hyväksyntämerkit tunnustetaan tämän direktiivin mukaista hyväksymistä vastaaviksi 9 artiklan 3 kohdassa määriteltyjen moottoriluokkien D, E, F ja G osalta (vaihe II):






  2.1 | Direktiivin 2000/25/EY mukaiset vaiheen II tyyppihyväksynnät; |
| --- | --- | --- |

2.

Seuraavat tyyppihyväksynnät ja tarvittaessa asiaa koskevat hyväksyntämerkit tunnustetaan tämän direktiivin mukaista hyväksymistä vastaaviksi 9 artiklan 3 kohdassa määriteltyjen moottoriluokkien D, E, F ja G osalta (vaihe II):

2.1

Direktiivin 2000/25/EY mukaiset vaiheen II tyyppihyväksynnät;

| 2.2 | Direktiivin 88/77/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 99/96/EY, mukaiset tyyppihyväksynnät, jotka ovat mainitun direktiivin 2 artiklassa ja liitteessä I olevassa 6.2.1 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisia vaiheen A, B1, B2 tai C osalta; |
| --- | --- |

2.2

Direktiivin 88/77/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 99/96/EY, mukaiset tyyppihyväksynnät, jotka ovat mainitun direktiivin 2 artiklassa ja liitteessä I olevassa 6.2.1 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisia vaiheen A, B1, B2 tai C osalta;

| 2.3 | UN/ECE-säännön nro 49, muutossarja 03, mukaiset tyyppihyväksynnät; |
| --- | --- |

2.3

UN/ECE-säännön nro 49, muutossarja 03, mukaiset tyyppihyväksynnät;

| 2.4 | UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 01, 5.2.1 kohdan mukaiset vaiheiden D, E, F ja G hyväksynnät. |
| --- | --- |

2.4

UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 01, 5.2.1 kohdan mukaiset vaiheiden D, E, F ja G hyväksynnät.

| 3. | Seuraavat tyyppihyväksynnät ja tarvittaessa asiaa koskevat hyväksyntämerkit tunnustetaan tämän direktiivin mukaista hyväksymistä vastaaviksi 9 artiklan 3a ja 3b kohdassa määriteltyjen moottoriluokkien H, I, J ja K (vaihe IIIA) osalta;






  3.1 | Direktiivin 2005/55/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2005/78/EY ja 2006/51/EY, mukaiset tyyppihyväksynnät, jotka ovat mainitun direktiivin 2 artiklassa ja liitteessä I olevassa 6.2.1 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisia vaiheen B1, B2 tai C osalta; |
| --- | --- | --- |

3.

Seuraavat tyyppihyväksynnät ja tarvittaessa asiaa koskevat hyväksyntämerkit tunnustetaan tämän direktiivin mukaista hyväksymistä vastaaviksi 9 artiklan 3a ja 3b kohdassa määriteltyjen moottoriluokkien H, I, J ja K (vaihe IIIA) osalta;

3.1

Direktiivin 2005/55/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2005/78/EY ja 2006/51/EY, mukaiset tyyppihyväksynnät, jotka ovat mainitun direktiivin 2 artiklassa ja liitteessä I olevassa 6.2.1 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisia vaiheen B1, B2 tai C osalta;

| 3.2 | UN/ECE-säännön nro 49, muutossarja 05, mukaiset tyyppihyväksynnät, jotka ovat mainitun säännön 5.2 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisia vaiheiden B1, B2 ja C osalta; |
| --- | --- |

3.2

UN/ECE-säännön nro 49, muutossarja 05, mukaiset tyyppihyväksynnät, jotka ovat mainitun säännön 5.2 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisia vaiheiden B1, B2 ja C osalta;

| 3.3 | UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 02, 5.2.1 kohdan mukaiset vaiheiden H, I, J ja K hyväksynnät. |
| --- | --- |

3.3

UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 02, 5.2.1 kohdan mukaiset vaiheiden H, I, J ja K hyväksynnät.

| 4. | Seuraavat tyyppihyväksynnät ja tarvittaessa asiaa koskevat hyväksyntämerkit tunnustetaan tämän direktiivin hyväksymistä vastaaviksi 9 artiklan 3c kohdassa määriteltyjen moottoriluokkien L, M, N ja P osalta (vaihe IIIB):






  4.1 | Direktiivin 2005/55/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2005/78/EY ja 2006/51/EY, mukaiset tyyppihyväksynnät, jotka ovat mainitun direktiivin 2 artiklassa ja liitteessä I olevassa 6.2.1 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisia vaiheen B2 tai C osalta; |
| --- | --- | --- |

4.

Seuraavat tyyppihyväksynnät ja tarvittaessa asiaa koskevat hyväksyntämerkit tunnustetaan tämän direktiivin hyväksymistä vastaaviksi 9 artiklan 3c kohdassa määriteltyjen moottoriluokkien L, M, N ja P osalta (vaihe IIIB):

4.1

Direktiivin 2005/55/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2005/78/EY ja 2006/51/EY, mukaiset tyyppihyväksynnät, jotka ovat mainitun direktiivin 2 artiklassa ja liitteessä I olevassa 6.2.1 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisia vaiheen B2 tai C osalta;

| 4.2 | UN/ECE-säännön nro 49, muutossarja 05, mukaiset hyväksynnät, jotka ovat mainitun säännön 5.2 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisia vaiheiden B2 ja C osalta; |
| --- | --- |

4.2

UN/ECE-säännön nro 49, muutossarja 05, mukaiset hyväksynnät, jotka ovat mainitun säännön 5.2 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisia vaiheiden B2 ja C osalta;

| 4.3 | UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, 5.2.1 kohdan mukaiset vaiheiden L, M, N ja P hyväksynnät. |
| --- | --- |

4.3

UN/ECE-säännön nro 96, muutossarja 03, 5.2.1 kohdan mukaiset vaiheiden L, M, N ja P hyväksynnät.

| 5. | Seuraavat tyyppihyväksynnät ja tarvittaessa asiaa koskevat hyväksyntämerkit tunnustetaan tämän direktiivin hyväksymistä vastaaviksi 9 artiklan 3d kohdassa määriteltyjen moottoriluokkien Q ja R osalta (vaihe IV):






  5.1 | Asetuksen (EY) N:o 595/2009 ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaiset tyyppihyväksynnät, jos tekninen tutkimuslaitos vahvistaa, että moottori täyttää tämän direktiivin liitteessä I olevan 8.5 kohdan vaatimukset; |
| --- | --- | --- |

5.

Seuraavat tyyppihyväksynnät ja tarvittaessa asiaa koskevat hyväksyntämerkit tunnustetaan tämän direktiivin hyväksymistä vastaaviksi 9 artiklan 3d kohdassa määriteltyjen moottoriluokkien Q ja R osalta (vaihe IV):

5.1

Asetuksen (EY) N:o 595/2009 ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaiset tyyppihyväksynnät, jos tekninen tutkimuslaitos vahvistaa, että moottori täyttää tämän direktiivin liitteessä I olevan 8.5 kohdan vaatimukset;

| 5.2 | UN/ECE-säännön nro 49, muutossarja 06, mukaiset tyyppihyväksynnät, jos tekninen tutkimuslaitos vahvistaa, että moottori täyttää tämän direktiivin liitteessä I olevan 8.5 kohdan vaatimukset.” |
| --- | --- |

5.2

UN/ECE-säännön nro 49, muutossarja 06, mukaiset tyyppihyväksynnät, jos tekninen tutkimuslaitos vahvistaa, että moottori täyttää tämän direktiivin liitteessä I olevan 8.5 kohdan vaatimukset.”

---