# Eiropas Savienības L 299/2012

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2012.299.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 299 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 55. sējums2012. gada 27. oktobris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2012.299.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 299

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

55. sējums2012. gada 27. oktobris

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/26/ES (2012. gada 25. oktobris), ar ko Direktīvu 2001/83/EK groza attiecībā uz farmakovigilanci (
  1
  ) | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/28/ES (2012. gada 25. oktobris) par dažiem atļautiem nenosakāmu autortiesību subjektu darbu izmantošanas veidiem (
  1
  ) | 5 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 994/2012/ES (2012. gada 25. oktobris), ar ko izveido informācijas apmaiņas mehānismu attiecībā uz starpvaldību nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm enerģētikas jomā (
  1
  ) | 13 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

DIREKTĪVAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/26/ES (2012. gada 25. oktobris), ar ko Direktīvu 2001/83/EK groza attiecībā uz farmakovigilanci (
  1
  )

1

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/28/ES (2012. gada 25. oktobris) par dažiem atļautiem nenosakāmu autortiesību subjektu darbu izmantošanas veidiem (
  1
  )

1

5

LĒMUMI

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 994/2012/ES (2012. gada 25. oktobris), ar ko izveido informācijas apmaiņas mehānismu attiecībā uz starpvaldību nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm enerģētikas jomā (
  1
  )

1

13

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 995/2012 (2012. gada 26. oktobris), ar ko pieņem sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenojams Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1608/2003/EK par Kopienas zinātnes un tehnoloģijas statistikas izstrādāšanu un pilnveidošanu (
  1
  ) | 18 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 996/2012 (2012. gada 26. oktobris), ar ko pēc avārijas Fukusimas atomelektrostacijā paredz īpašus noteikumus, kuri reglamentē Japānas izcelsmes pārtikas un barības importu un pārtikas un barības sūtījumus no Japānas, un ar ko atceļ Īstenošanas regulu (ES) Nr. 284/2012 (
  1
  ) | 31 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 997/2012 (2012. gada 26. oktobris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 42 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2012/664/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2012. gada 25. oktobris) par to, lai Zviedrija sāktu transportlīdzekļu reģistrācijas datu (TRD) automatizētu apmaiņu | 44 |
| | * | Padomes Lēmums 2012/665/KĀDP (2012. gada 26. oktobris), ar ko groza Lēmumu 2010/638/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Gvinejas Republiku | 45 |
| | | 2012/666/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 25. oktobris), ar ko groza Lēmumu 2008/855/EK attiecībā uz dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri Ungārijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 7433)

   (
  1
  ) | 46 |
| | | 2012/667/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 25. oktobris), ar ko nosaka Savienības finansiālo ieguldījumu to izdevumu segšanā, kuri radušies Nīderlandei, 2011. gadā īstenojot ārkārtas pasākumus putnu gripas apkarošanai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 7440) | 47 |
| | | 2012/668/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 25. oktobris), ar ko nosaka Savienības finansiālo ieguldījumu to izdevumu segšanā, kuri radušies Bulgārijai, 2011. gadā īstenojot ārkārtas pasākumus mutes un nagu sērgas apkarošanai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 7454) | 49 |

II   Neleģislatīvi akti

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 995/2012 (2012. gada 26. oktobris), ar ko pieņem sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenojams Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1608/2003/EK par Kopienas zinātnes un tehnoloģijas statistikas izstrādāšanu un pilnveidošanu (
  1
  )

1

18

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 996/2012 (2012. gada 26. oktobris), ar ko pēc avārijas Fukusimas atomelektrostacijā paredz īpašus noteikumus, kuri reglamentē Japānas izcelsmes pārtikas un barības importu un pārtikas un barības sūtījumus no Japānas, un ar ko atceļ Īstenošanas regulu (ES) Nr. 284/2012 (
  1
  )

1

31

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 997/2012 (2012. gada 26. oktobris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

42

LĒMUMI

2012/664/ES

*

Padomes Lēmums (2012. gada 25. oktobris) par to, lai Zviedrija sāktu transportlīdzekļu reģistrācijas datu (TRD) automatizētu apmaiņu

44

*

Padomes Lēmums 2012/665/KĀDP (2012. gada 26. oktobris), ar ko groza Lēmumu 2010/638/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Gvinejas Republiku

45

2012/666/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 25. oktobris), ar ko groza Lēmumu 2008/855/EK attiecībā uz dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri Ungārijā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 7433)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 7433)

1

46

2012/667/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 25. oktobris), ar ko nosaka Savienības finansiālo ieguldījumu to izdevumu segšanā, kuri radušies Nīderlandei, 2011. gadā īstenojot ārkārtas pasākumus putnu gripas apkarošanai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 7440)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 7440)

47

2012/668/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 25. oktobris), ar ko nosaka Savienības finansiālo ieguldījumu to izdevumu segšanā, kuri radušies Bulgārijai, 2011. gadā īstenojot ārkārtas pasākumus mutes un nagu sērgas apkarošanai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 7454)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 7454)

49

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

DIREKTĪVAS

| 27.10.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 299/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 299/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2012/26/ES

(2012. gada 25. oktobris),

ar ko Direktīvu 2001/83/EK groza attiecībā uz farmakovigilanci

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu un 168. panta 4. punkta c) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Nesenie ar farmakovigilanci saistītie starpgadījumi Savienībā ir apliecinājuši vajadzību pēc automātiskas Savienības līmeņa procedūras specifisku drošības problēmu gadījumos, lai nodrošinātu, ka jautājums tiek novērtēts un risināts visās dalībvalstīs, kurās reģistrētas konkrētās zāles. Būtu jāizskaidro dažādu tādu Savienības procedūru darbības joma, kuras saistītas ar valsts līmenī reģistrētām zālēm, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/83/EK (2001. gada 6. novembris) par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (3). |
| --- | --- |

(1)

Nesenie ar farmakovigilanci saistītie starpgadījumi Savienībā ir apliecinājuši vajadzību pēc automātiskas Savienības līmeņa procedūras specifisku drošības problēmu gadījumos, lai nodrošinātu, ka jautājums tiek novērtēts un risināts visās dalībvalstīs, kurās reģistrētas konkrētās zāles. Būtu jāizskaidro dažādu tādu Savienības procedūru darbības joma, kuras saistītas ar valsts līmenī reģistrētām zālēm, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/83/EK (2001. gada 6. novembris) par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (3).

| (2) | Turklāt tirdzniecības atļaujas turētāja brīvprātīgai rīcībai nebūtu jārada situācija, kad bažas par Savienībā reģistrētu zāļu risku vai labumu netiek pienācīgi ņemtas vērā visās dalībvalstīs. Tāpēc tirdzniecības atļaujas turētājam būtu jāinformē attiecīgās kompetentās iestādes un Eiropas Zāļu aģentūra par iemesliem, kuru dēļ zāles tiek atsauktas vai tiek pārtraukta to laišana tirgū vai tiek pieprasīts anulēt vai neatjaunot tirdzniecības atļauju. |
| --- | --- |

(2)

Turklāt tirdzniecības atļaujas turētāja brīvprātīgai rīcībai nebūtu jārada situācija, kad bažas par Savienībā reģistrētu zāļu risku vai labumu netiek pienācīgi ņemtas vērā visās dalībvalstīs. Tāpēc tirdzniecības atļaujas turētājam būtu jāinformē attiecīgās kompetentās iestādes un Eiropas Zāļu aģentūra par iemesliem, kuru dēļ zāles tiek atsauktas vai tiek pārtraukta to laišana tirgū vai tiek pieprasīts anulēt vai neatjaunot tirdzniecības atļauju.

| (3) | Būtu jāizskaidro un jānostiprina parastā procedūra un steidzamā Savienības procedūra, lai nodrošinātu koordināciju, savlaicīgu novērtējumu steidzamības gadījumos un iespēju rīkoties nekavējoties, ja tas vajadzīgs, lai aizsargātu sabiedrības veselību, pirms tiek pieņemts lēmums Savienības līmenī. Parastā procedūra būtu jāuzsāk gadījumos, kuri attiecas uz zāļu kvalitāti, drošumu vai efektivitāti, kad tas ir saistīts ar Savienības interesēm. Steidzamā Savienības procedūra būtu jāīsteno, ja ir ātri jāizvērtē bažas, kas radušās, novērtējot farmakovigilances pasākumu rezultātā iegūtus datus. Neatkarīgi no tā, vai tiek piemērota steidzamā Savienības procedūra vai parastā procedūra, un neatkarīgi no tā, vai zāles ir reģistrētas centralizētā vai decentralizētā kārtībā, Farmakovigilances riska novērtējuma padomdevēja komitejai būtu jāsniedz savu ieteikumu ikreiz, kad rīcības iemesla pamatā ir farmakovigilances dati. Ir atbilstīgi, ka koordinācijas grupa un Cilvēkiem paredzēto zāļu komiteja, izvērtējot jautājumu, pamatojas uz minēto ieteikumu. |
| --- | --- |

(3)

Būtu jāizskaidro un jānostiprina parastā procedūra un steidzamā Savienības procedūra, lai nodrošinātu koordināciju, savlaicīgu novērtējumu steidzamības gadījumos un iespēju rīkoties nekavējoties, ja tas vajadzīgs, lai aizsargātu sabiedrības veselību, pirms tiek pieņemts lēmums Savienības līmenī. Parastā procedūra būtu jāuzsāk gadījumos, kuri attiecas uz zāļu kvalitāti, drošumu vai efektivitāti, kad tas ir saistīts ar Savienības interesēm. Steidzamā Savienības procedūra būtu jāīsteno, ja ir ātri jāizvērtē bažas, kas radušās, novērtējot farmakovigilances pasākumu rezultātā iegūtus datus. Neatkarīgi no tā, vai tiek piemērota steidzamā Savienības procedūra vai parastā procedūra, un neatkarīgi no tā, vai zāles ir reģistrētas centralizētā vai decentralizētā kārtībā, Farmakovigilances riska novērtējuma padomdevēja komitejai būtu jāsniedz savu ieteikumu ikreiz, kad rīcības iemesla pamatā ir farmakovigilances dati. Ir atbilstīgi, ka koordinācijas grupa un Cilvēkiem paredzēto zāļu komiteja, izvērtējot jautājumu, pamatojas uz minēto ieteikumu.

| (4) | Ir atbilstīgi, ka gadījumos, kad nav uzsākta steidzamā Savienības procedūra, dalībvalstis vērš koordinācijas grupas uzmanību uz jaunām kontrindikācijām, ieteicamās devas samazināšanu vai indikāciju sašaurināšanu zālēm, kas reģistrētas saskaņā ar decentralizēto procedūru un savstarpējas atzīšanas procedūru. Lai nodrošinātu minēto produktu savstarpēju saskaņotību, koordinācijas grupa var spriest par to, vai ir jārīkojas, ja neviena dalībvalsts nav sākusi īstenot parasto procedūru. |
| --- | --- |

(4)

Ir atbilstīgi, ka gadījumos, kad nav uzsākta steidzamā Savienības procedūra, dalībvalstis vērš koordinācijas grupas uzmanību uz jaunām kontrindikācijām, ieteicamās devas samazināšanu vai indikāciju sašaurināšanu zālēm, kas reģistrētas saskaņā ar decentralizēto procedūru un savstarpējas atzīšanas procedūru. Lai nodrošinātu minēto produktu savstarpēju saskaņotību, koordinācijas grupa var spriest par to, vai ir jārīkojas, ja neviena dalībvalsts nav sākusi īstenot parasto procedūru.

| (5) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, visā Savienībā saskaņot farmakovigilances tiesību aktus, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, visā Savienībā saskaņot farmakovigilances tiesību aktus, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (6) | Tāpēc Direktīva 2001/83/EK būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc Direktīva 2001/83/EK būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvu 2001/83/EK ar šo groza šādi:

| 1) | direktīvas 23.a panta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Ja zāles pastāvīgi vai uz laiku netiek laistas kādas dalībvalsts tirgū, tirdzniecības atļaujas turētājs ziņo minētās dalībvalsts kompetentajai iestādei. Izņemot ārkārtas apstākļus, šādu paziņojumu sniedz vismaz divus mēnešus pirms tam, kad zāles pārtrauc laist tirgū. Tirdzniecības atļaujas turētājs saskaņā ar 123. panta 2. punktu informē kompetento iestādi par šādas rīcības iemesliem.”; |
| --- | --- |

1)

direktīvas 23.a panta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Ja zāles pastāvīgi vai uz laiku netiek laistas kādas dalībvalsts tirgū, tirdzniecības atļaujas turētājs ziņo minētās dalībvalsts kompetentajai iestādei. Izņemot ārkārtas apstākļus, šādu paziņojumu sniedz vismaz divus mēnešus pirms tam, kad zāles pārtrauc laist tirgū. Tirdzniecības atļaujas turētājs saskaņā ar 123. panta 2. punktu informē kompetento iestādi par šādas rīcības iemesliem.”;

| 2) | direktīvas 31. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:
  “Tomēr, ja ir izpildīts kāds no 107.i panta 1. punktā uzskaitītajiem kritērijiem, piemēro 107.i līdz 107.k pantā noteikto procedūru.”; |
| --- | --- | --- |

2)

direktīvas 31. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:

“Tomēr, ja ir izpildīts kāds no 107.i panta 1. punktā uzskaitītajiem kritērijiem, piemēro 107.i līdz 107.k pantā noteikto procedūru.”;

| b) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Ja lietas nodošana izskatīšanai Komitejā attiecas uz zāļu klāstu vai terapeitisko grupu, Aģentūra var ierobežot procedūru līdz dažām īpašām atļaujas daļām.
  Šādā gadījumā 35. pantu piemēro šīm zālēm tikai tad, ja uz tām attiecas šajā nodaļā minētās reģistrācijas procedūras.
  Ja saskaņā ar šo pantu uzsāktās procedūras darbības joma skar zāļu klāstu vai terapeitisko grupu, minēto procedūru attiecina arī uz zālēm, kuras reģistrētas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 726/2004 un kuras ietilpst minētajā klāstā vai grupā.
  3.   Neskarot 1. punktu, dalībvalsts pirms galīgā lēmuma pieņemšanas jebkurā procedūras posmā var apturēt tirdzniecības atļauju un aizliegt attiecīgo zāļu lietošanu valsts teritorijā, ja ir steidzami jārīkojas, lai aizsargātu sabiedrības veselību. Ne vēlāk kā nākamajā darbdienā pēc šādas rīcības tā par savas rīcības iemesliem informē Komisiju, Aģentūru un pārējās dalībvalstis.
  4.   Ja saskaņā ar šo pantu uzsāktās procedūras darbības joma, kā noteikts saskaņā ar 2. punktu, ietver zāles, kas reģistrētas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 726/2004, Komisija, ja ir steidzami jārīkojas, lai aizsargātu sabiedrības veselību jebkurā procedūras stadijā, pirms galīgā lēmuma pieņemšanas aptur attiecīgo zāļu tirdzniecības atļauju un aizliedz šo zāļu lietošanu. Ne vēlāk kā nākamajā darbdienā pēc šādas rīcības Komisija par savas rīcības iemesliem informē Aģentūru un dalībvalstis.”; |
| --- | --- |

b)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Ja lietas nodošana izskatīšanai Komitejā attiecas uz zāļu klāstu vai terapeitisko grupu, Aģentūra var ierobežot procedūru līdz dažām īpašām atļaujas daļām.

Šādā gadījumā 35. pantu piemēro šīm zālēm tikai tad, ja uz tām attiecas šajā nodaļā minētās reģistrācijas procedūras.

Ja saskaņā ar šo pantu uzsāktās procedūras darbības joma skar zāļu klāstu vai terapeitisko grupu, minēto procedūru attiecina arī uz zālēm, kuras reģistrētas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 726/2004 un kuras ietilpst minētajā klāstā vai grupā.

3.   Neskarot 1. punktu, dalībvalsts pirms galīgā lēmuma pieņemšanas jebkurā procedūras posmā var apturēt tirdzniecības atļauju un aizliegt attiecīgo zāļu lietošanu valsts teritorijā, ja ir steidzami jārīkojas, lai aizsargātu sabiedrības veselību. Ne vēlāk kā nākamajā darbdienā pēc šādas rīcības tā par savas rīcības iemesliem informē Komisiju, Aģentūru un pārējās dalībvalstis.

4.   Ja saskaņā ar šo pantu uzsāktās procedūras darbības joma, kā noteikts saskaņā ar 2. punktu, ietver zāles, kas reģistrētas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 726/2004, Komisija, ja ir steidzami jārīkojas, lai aizsargātu sabiedrības veselību jebkurā procedūras stadijā, pirms galīgā lēmuma pieņemšanas aptur attiecīgo zāļu tirdzniecības atļauju un aizliedz šo zāļu lietošanu. Ne vēlāk kā nākamajā darbdienā pēc šādas rīcības Komisija par savas rīcības iemesliem informē Aģentūru un dalībvalstis.”;

| 3) | direktīvas 34. panta 3. punktā pievieno šādu daļu:
  “Ja procedūras, kas uzsākta saskaņā ar 31. pantu, darbības joma ietver zāles, kas reģistrētas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 726/2004, ievērojot šīs direktīvas 31. panta 2. punkta trešo daļu, Komisija vajadzības gadījumā pieņem lēmumus mainīt, apturēt vai anulēt attiecīgās tirdzniecības atļaujas vai atteikt to atjaunošanu.”; |
| --- | --- |

3)

direktīvas 34. panta 3. punktā pievieno šādu daļu:

“Ja procedūras, kas uzsākta saskaņā ar 31. pantu, darbības joma ietver zāles, kas reģistrētas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 726/2004, ievērojot šīs direktīvas 31. panta 2. punkta trešo daļu, Komisija vajadzības gadījumā pieņem lēmumus mainīt, apturēt vai anulēt attiecīgās tirdzniecības atļaujas vai atteikt to atjaunošanu.”;

| 4) | direktīvas 37. pantā vārdus “35. un 36. pantu pēc analoģijas piemēro” aizstāj ar vārdiem “35. pantu pēc analoģijas piemēro”; |
| --- | --- |

4)

direktīvas 37. pantā vārdus “35. un 36. pantu pēc analoģijas piemēro” aizstāj ar vārdiem “35. pantu pēc analoģijas piemēro”;

| 5) | direktīvas 63. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
  “1.   Šīs direktīvas 54., 59. un 62. pantā minētos datus uz etiķetes norāda vienā vai vairākās tās dalībvalsts valsts valodās, kurā zāles tiek laistas tirgū, kā minētā dalībvalsts noteikusi, piemērojot šo direktīvu.”; |
| --- | --- | --- |

5)

direktīvas 63. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“1.   Šīs direktīvas 54., 59. un 62. pantā minētos datus uz etiķetes norāda vienā vai vairākās tās dalībvalsts valsts valodās, kurā zāles tiek laistas tirgū, kā minētā dalībvalsts noteikusi, piemērojot šo direktīvu.”;

| b) | panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
  “2.   Lietošanas pamācībai jābūt uzrakstītai un noformētai tā, lai tā būtu skaidra un saprotama, ļaujot lietotājiem atbilstīgi rīkoties, vajadzības gadījumā izmantojot veselības aprūpes speciālistu palīdzību. Lietošanas instrukcijai jābūt skaidri salasāmai vienā vai vairākās tās dalībvalsts valsts valodās, kurā zāles tiek laistas tirgū, kā minētā dalībvalsts noteikusi, piemērojot šo direktīvu.”; |
| --- | --- |

b)

panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“2.   Lietošanas pamācībai jābūt uzrakstītai un noformētai tā, lai tā būtu skaidra un saprotama, ļaujot lietotājiem atbilstīgi rīkoties, vajadzības gadījumā izmantojot veselības aprūpes speciālistu palīdzību. Lietošanas instrukcijai jābūt skaidri salasāmai vienā vai vairākās tās dalībvalsts valsts valodās, kurā zāles tiek laistas tirgū, kā minētā dalībvalsts noteikusi, piemērojot šo direktīvu.”;

| c) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Ja zāles nav paredzēts piegādāt tieši pacientam vai ja ir būtiskas problēmas ar zāļu pieejamību, kompetentās iestādes ar nosacījumu, ka tiek veikti pasākumi, kurus tās uzskata par nepieciešamiem cilvēku veselības aizsardzībai, var atbrīvot no pienākuma marķējumā un lietošanas pamācībā norādīt konkrētus datus. Tās var arī pilnībā vai daļēji atbrīvot no pienākuma nodrošināt marķējumu un lietošanas pamācību vienā vai vairākās tās dalībvalsts valsts valodās, kurā zāles tiek laistas tirgū, kā minētā dalībvalsts noteikusi, piemērojot šo direktīvu.”; |
| --- | --- |

c)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Ja zāles nav paredzēts piegādāt tieši pacientam vai ja ir būtiskas problēmas ar zāļu pieejamību, kompetentās iestādes ar nosacījumu, ka tiek veikti pasākumi, kurus tās uzskata par nepieciešamiem cilvēku veselības aizsardzībai, var atbrīvot no pienākuma marķējumā un lietošanas pamācībā norādīt konkrētus datus. Tās var arī pilnībā vai daļēji atbrīvot no pienākuma nodrošināt marķējumu un lietošanas pamācību vienā vai vairākās tās dalībvalsts valsts valodās, kurā zāles tiek laistas tirgū, kā minētā dalībvalsts noteikusi, piemērojot šo direktīvu.”;

| 6) | direktīvas 85.a pantu aizstāj ar šādu:
  “85.a pants
  Attiecībā uz zāļu izplatīšanu vairumtirdzniecībā trešās valstīs nepiemēro 76. pantu un 80. panta pirmās daļas c) punktu. Turklāt, ja zāles tieši saņem, bet neimportē no trešās valsts, nepiemēro 80. panta pirmās daļas b) un ca) punktu. Tomēr tādā gadījumā izplatītāji vairumtirdzniecībā nodrošina, ka zāles tie iegādājas tikai no tām personām, kurām ir atļauts vai kuras ir tiesīgas piegādāt zāles saskaņā ar attiecīgajā trešā valstī piemērojamiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem. Ja izplatītāji vairumtirdzniecībā zāles piegādā personām trešās valstīs, tie nodrošina, ka zāles tiek piegādātas tikai tām personām, kurām atļauts vai kuras ir tiesīgas saņemt zāles izplatīšanai vairumtirdzniecībā vai piegādāt tās iedzīvotājiem saskaņā ar attiecīgajā trešā valstī piemērojamiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem. Prasības, kas noteiktas 82. pantā, attiecina uz zāļu piegādi tām personām trešās valstīs, kurām ir atļauts vai kuras ir tiesīgas piegādāt zāles iedzīvotājiem.”; |
| --- | --- |

6)

direktīvas 85.a pantu aizstāj ar šādu:

“85.a pants

Attiecībā uz zāļu izplatīšanu vairumtirdzniecībā trešās valstīs nepiemēro 76. pantu un 80. panta pirmās daļas c) punktu. Turklāt, ja zāles tieši saņem, bet neimportē no trešās valsts, nepiemēro 80. panta pirmās daļas b) un ca) punktu. Tomēr tādā gadījumā izplatītāji vairumtirdzniecībā nodrošina, ka zāles tie iegādājas tikai no tām personām, kurām ir atļauts vai kuras ir tiesīgas piegādāt zāles saskaņā ar attiecīgajā trešā valstī piemērojamiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem. Ja izplatītāji vairumtirdzniecībā zāles piegādā personām trešās valstīs, tie nodrošina, ka zāles tiek piegādātas tikai tām personām, kurām atļauts vai kuras ir tiesīgas saņemt zāles izplatīšanai vairumtirdzniecībā vai piegādāt tās iedzīvotājiem saskaņā ar attiecīgajā trešā valstī piemērojamiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem. Prasības, kas noteiktas 82. pantā, attiecina uz zāļu piegādi tām personām trešās valstīs, kurām ir atļauts vai kuras ir tiesīgas piegādāt zāles iedzīvotājiem.”;

| 7) | direktīvas 107.i panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Pamatojoties uz bažām, kas radušās, izvērtējot farmakovigilances pasākumu rezultātā iegūtus datus, šajā iedaļā minēto procedūru uzsāk attiecīgi dalībvalsts vai Komisija, informējot dalībvalstis, Aģentūru un Komisiju, ja:






  a) | tā lemj par tirdzniecības atļaujas apturēšanu vai anulēšanu; |
| --- | --- | --- |

7)

direktīvas 107.i panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Pamatojoties uz bažām, kas radušās, izvērtējot farmakovigilances pasākumu rezultātā iegūtus datus, šajā iedaļā minēto procedūru uzsāk attiecīgi dalībvalsts vai Komisija, informējot dalībvalstis, Aģentūru un Komisiju, ja:

a)

tā lemj par tirdzniecības atļaujas apturēšanu vai anulēšanu;

| b) | tā lemj par zāļu piegādes aizliegšanu; |
| --- | --- |

b)

tā lemj par zāļu piegādes aizliegšanu;

| c) | tā lemj nepagarināt tirdzniecības atļauju; vai |
| --- | --- |

c)

tā lemj nepagarināt tirdzniecības atļauju; vai

| d) | to informējis tirdzniecības atļaujas turētājs par to, ka drošības apsvērumu dēļ tas pārtraucis zāļu laišanu tirgū vai ir rīkojies, lai panāktu tirdzniecības atļaujas atsaukšanu, vai ir nodomājis šādi rīkoties, vai nav pieteicies tirdzniecības atļaujas atjaunošanai. |
| --- | --- |

d)

to informējis tirdzniecības atļaujas turētājs par to, ka drošības apsvērumu dēļ tas pārtraucis zāļu laišanu tirgū vai ir rīkojies, lai panāktu tirdzniecības atļaujas atsaukšanu, vai ir nodomājis šādi rīkoties, vai nav pieteicies tirdzniecības atļaujas atjaunošanai.

1.a   Pamatojoties uz bažām, kas radušās, izvērtējot farmakovigilances pasākumu rezultātā iegūtus datus, attiecīgi dalībvalsts vai Komisija informē pārējās dalībvalstis, Aģentūru un Komisiju, ja tā uzskata, ka zālēm ir nepieciešama jauna kontrindikācija, ieteicamās devas samazināšana vai indikāciju sašaurināšana. Sniedzot informāciju, izklāsta piedāvāto rīcību un tās pamatojumu.

Ja ir jārīkojas steidzami, attiecīgi dalībvalsts vai Komisija uzsāk šajā iedaļā minēto procedūru jebkurā no šajā punktā minētajiem gadījumiem.

Ja šajā iedaļā minētā procedūra netiek uzsākta, attiecībā uz zālēm, kas reģistrētas saskaņā ar III sadaļas 4. nodaļā noteiktajām procedūrām, jautājumu nodod izskatīšanai koordinācijas grupā.

Ja tas ir saistīts ar Savienības interesēm, piemēro 31. pantu.

1.b   Ja šajā iedaļā minētā procedūra tiek uzsākta, Aģentūra pārbauda, vai bažas par drošumu ir saistītas ar citām zālēm, ne tikai ar tām, uz kurām attiecas informācija, vai arī ir kopīgas visām zālēm, kas pieder pie viena un tā paša zāļu klāsta vai terapeitiskās grupas.

Ja attiecīgās zāles ir atļautas vairāk nekā vienā dalībvalstī, Aģentūra par šīs pārbaudes rezultātu nekavējoties informē procedūras uzsācēju un piemēro 107.j un 107.k panta procedūru. Pretējā gadījumā drošuma problēmu risina attiecīgā dalībvalsts. Attiecīgi Aģentūra vai dalībvalsts tirdzniecības atļauju turētājiem dara pieejamu informāciju, ka ir uzsākta procedūra.”;

| 8) | direktīvas 107.i panta 2. punktā vārdus “šā panta 1. punkta” aizstāj ar vārdiem “šā panta 1. un 1.a punkta”; |
| --- | --- |

8)

direktīvas 107.i panta 2. punktā vārdus “šā panta 1. punkta” aizstāj ar vārdiem “šā panta 1. un 1.a punkta”;

| 9) | direktīvas 107.i panta 3. punkta otrajā daļā vārdus “saskaņā ar 107.i panta 1. punktu” aizstāj ar vārdiem “saskaņā ar 107.i panta 1. un 1.a punktu”; |
| --- | --- |

9)

direktīvas 107.i panta 3. punkta otrajā daļā vārdus “saskaņā ar 107.i panta 1. punktu” aizstāj ar vārdiem “saskaņā ar 107.i panta 1. un 1.a punktu”;

| 10) | direktīvas 107.i panta 5. punktā vārdus “1. punktā” aizstāj ar vārdiem “1. un 1.a punktā”; |
| --- | --- |

10)

direktīvas 107.i panta 5. punktā vārdus “1. punktā” aizstāj ar vārdiem “1. un 1.a punktā”;

| 11) | direktīvas 107.j panta 1. punkta pirmajā daļā vārdus “107.i panta 1. punktā” aizstāj ar vārdiem “107.i panta 1. un 1.a punktā”; |
| --- | --- |

11)

direktīvas 107.j panta 1. punkta pirmajā daļā vārdus “107.i panta 1. punktā” aizstāj ar vārdiem “107.i panta 1. un 1.a punktā”;

| 12) | direktīvas 123. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Tirdzniecības atļaujas turētāja pienākums ir nekavējoties informēt attiecīgās dalībvalstis par jebkuru rīcību, ko tas veic, lai apturētu zāļu tirgošanu, atsauktu zāles no tirgus, pieprasītu tirdzniecības atļaujas atsaukšanu vai nepieteiktos tirdzniecības atļaujas atjaunošanai, un par attiecīgās rīcības iemesliem. Tirdzniecības atļaujas turētājs jo īpaši ziņo par to, vai šādas rīcības pamatā ir kāds no 116. vai 117. panta 1. punktā izklāstītajiem apsvērumiem.
  2.a   Informāciju, ievērojot šā panta 2. punkta prasības, tirdzniecības atļaujas turētājs sniedz arī tad, ja tas noticis trešā valstī un ja šādas rīcības pamatā ir kāds no 116. pantā vai 117. panta 1. punktā minētajiem iemesliem.
  2.b   Ja šā panta 2. vai 2.a punktā minēto rīcību pamato kāds no 116. pantā vai 117. panta 1. punktā minētajiem iemesliem, tirdzniecības atļaujas turētājs informē arī Aģentūru.
  2.c   Saskaņā ar 2.b punktu saņemto informāciju Aģentūra nekavējoties nosūta visām dalībvalstīm.”; |
| --- | --- | --- |

12)

direktīvas 123. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Tirdzniecības atļaujas turētāja pienākums ir nekavējoties informēt attiecīgās dalībvalstis par jebkuru rīcību, ko tas veic, lai apturētu zāļu tirgošanu, atsauktu zāles no tirgus, pieprasītu tirdzniecības atļaujas atsaukšanu vai nepieteiktos tirdzniecības atļaujas atjaunošanai, un par attiecīgās rīcības iemesliem. Tirdzniecības atļaujas turētājs jo īpaši ziņo par to, vai šādas rīcības pamatā ir kāds no 116. vai 117. panta 1. punktā izklāstītajiem apsvērumiem.

2.a   Informāciju, ievērojot šā panta 2. punkta prasības, tirdzniecības atļaujas turētājs sniedz arī tad, ja tas noticis trešā valstī un ja šādas rīcības pamatā ir kāds no 116. pantā vai 117. panta 1. punktā minētajiem iemesliem.

2.b   Ja šā panta 2. vai 2.a punktā minēto rīcību pamato kāds no 116. pantā vai 117. panta 1. punktā minētajiem iemesliem, tirdzniecības atļaujas turētājs informē arī Aģentūru.

2.c   Saskaņā ar 2.b punktu saņemto informāciju Aģentūra nekavējoties nosūta visām dalībvalstīm.”;

| b) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Aģentūra katru gadu publicē sarakstu ar zālēm, kurām tirdzniecības atļaujas ir atteiktas, atsauktas vai anulētas, kuru piegāde ir aizliegta vai kuras ir atsauktas no tirgus, ietverot arī šādas rīcības iemeslus.” |
| --- | --- |

b)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Aģentūra katru gadu publicē sarakstu ar zālēm, kurām tirdzniecības atļaujas ir atteiktas, atsauktas vai anulētas, kuru piegāde ir aizliegta vai kuras ir atsauktas no tirgus, ietverot arī šādas rīcības iemeslus.”

2. pants

1.   Dalībvalstis pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības vēlākais līdz 2013. gada 28. oktobrim. Dalībvalstis nekavējoties paziņo Komisijai šo noteikumu tekstus.

Tās piemēro šos noteikumus no 2013. gada 28. oktobra.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos iekļauj atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to savu tiesību aktu galveno noteikumu tekstu, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2012. gada 25. oktobrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  OV C 181, 21.6.2012., 201. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2012. gada 11. septembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2012. gada 4. oktobra lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 311, 28.11.2001., 67. lpp.

3

---

| 27.10.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 299/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 299/5

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2012/28/ES

(2012. gada 25. oktobris)

par dažiem atļautiem nenosakāmu autortiesību subjektu darbu izmantošanas veidiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 53. panta 1. punktu, 62. un 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Publiski pieejamas bibliotēkas, izglītības iestādes un muzeji, kā arī arhīvi, filmu vai audioierakstu mantojuma iestādes un sabiedriskās raidorganizācijas, kuras veic uzņēmējdarbību dalībvalstīs, ir iesaistītas savu kolekciju un arhīvu plaša mēroga digitalizācijā, lai radītu Eiropas digitālās bibliotēkas. Tās palīdz saglabāt un izplatīt Eiropas kultūras mantojumu, un tas ir svarīgi arī saistībā ar tādu Eiropas digitālo bibliotēku kā Europeana izveidi. Iespiedmateriālu masveida digitalizācijas, kā arī meklēšanas un indeksēšanas tehnoloģijas palielina bibliotēku kolekciju pētniecisko vērtību. Lielu tiešsaistes bibliotēku izveide atvieglo elektronisku meklēšanas un atklāšanas rīku izmantošanu, kas pētniekiem un augstskolu mācībspēkiem ļauj piekļūt jauniem atklājumu avotiem, neliekot samierināties ar tradicionāliem, analogiem meklēšanas paņēmieniem. |
| --- | --- |

(1)

Publiski pieejamas bibliotēkas, izglītības iestādes un muzeji, kā arī arhīvi, filmu vai audioierakstu mantojuma iestādes un sabiedriskās raidorganizācijas, kuras veic uzņēmējdarbību dalībvalstīs, ir iesaistītas savu kolekciju un arhīvu plaša mēroga digitalizācijā, lai radītu Eiropas digitālās bibliotēkas. Tās palīdz saglabāt un izplatīt Eiropas kultūras mantojumu, un tas ir svarīgi arī saistībā ar tādu Eiropas digitālo bibliotēku kā Europeana izveidi. Iespiedmateriālu masveida digitalizācijas, kā arī meklēšanas un indeksēšanas tehnoloģijas palielina bibliotēku kolekciju pētniecisko vērtību. Lielu tiešsaistes bibliotēku izveide atvieglo elektronisku meklēšanas un atklāšanas rīku izmantošanu, kas pētniekiem un augstskolu mācībspēkiem ļauj piekļūt jauniem atklājumu avotiem, neliekot samierināties ar tradicionāliem, analogiem meklēšanas paņēmieniem.

| (2) | Nepieciešamība sekmēt zināšanu un inovāciju brīvu apriti iekšējā tirgū ir svarīga stratēģijas “Eiropa 2020” sastāvdaļa, kā noteikts Komisijas paziņojumā “Eiropa 2020 – Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei”, kurā kā viena no galvenajām iniciatīvām iekļauta Eiropas digitalizācijas programmas izstrāde. |
| --- | --- |

(2)

Nepieciešamība sekmēt zināšanu un inovāciju brīvu apriti iekšējā tirgū ir svarīga stratēģijas “Eiropa 2020” sastāvdaļa, kā noteikts Komisijas paziņojumā “Eiropa 2020 – Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei”, kurā kā viena no galvenajām iniciatīvām iekļauta Eiropas digitalizācijas programmas izstrāde.

| (3) | Tiesiskā regulējuma radīšana, kas atvieglotu darbu vai blakustiesību objektu, kuri aizsargāti ar autortiesībām vai blakustiesībām un kuru tiesību subjekti nav noteikti vai kuru tiesību subjekti ir noteikti, bet nav atrodami, jeb tā dēvēto nenosakāmu autortiesību subjektu darbu digitalizāciju un izplatīšanu, ir viens no Komisijas paziņojumā “Eiropas digitalizācijas programma” izklāstītās Eiropas digitalizācijas programmas paredzētajiem pamatpasākumiem. Šī direktīva attiecas uz nenosakāmu autortiesību subjektu darbu statusa juridiskās noteikšanas īpašo problēmu un tās sekām attiecībā uz atļauju ieguvušajiem izmantotājiem un tādu darbu vai fonogrammu atļautu izmantošanu, kuri tiek uzskatīti par nenosakāmu autortiesību subjektu darbiem. |
| --- | --- |

(3)

Tiesiskā regulējuma radīšana, kas atvieglotu darbu vai blakustiesību objektu, kuri aizsargāti ar autortiesībām vai blakustiesībām un kuru tiesību subjekti nav noteikti vai kuru tiesību subjekti ir noteikti, bet nav atrodami, jeb tā dēvēto nenosakāmu autortiesību subjektu darbu digitalizāciju un izplatīšanu, ir viens no Komisijas paziņojumā “Eiropas digitalizācijas programma” izklāstītās Eiropas digitalizācijas programmas paredzētajiem pamatpasākumiem. Šī direktīva attiecas uz nenosakāmu autortiesību subjektu darbu statusa juridiskās noteikšanas īpašo problēmu un tās sekām attiecībā uz atļauju ieguvušajiem izmantotājiem un tādu darbu vai fonogrammu atļautu izmantošanu, kuri tiek uzskatīti par nenosakāmu autortiesību subjektu darbiem.

| (4) | Šī direktīva neskar īpašus risinājumus, kas izstrādāti dalībvalstīs, lai regulētu plašākas masveida digitalizācijas jautājumus, piemēram, tā dēvēto “komerciālā apritē neesošo” darbu gadījumā. Šādos risinājumos tiek ņemtas vērā dažāda veida saturu un dažādu izmantotāju īpatnības, un to pamatā ir starp attiecīgajām ieinteresētajām personām panāktā vienprātība. Šī pieeja tika piemērota arī saprašanās memorandā par galvenajiem principiem attiecībā uz komerciālā apritē neesošo darbu digitalizāciju un piekļuves nodrošināšanu tiem, ko 2011. gada 20. septembrī parakstīja Eiropas bibliotēku, autoru, izdevēju un mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizāciju pārstāvji un apliecināja Komisija. Šī direktīva neskar minēto saprašanās memorandu, kurā dalībvalstis un Komisija ir aicinātas nodrošināt to, ka brīvprātīgās vienošanās, kas noslēgtas starp izmantotājiem, tiesību subjektiem un mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijām, lai licencētu komerciālā apritē neesošo darbu izmantošanu, balstoties uz tajā iekļautajiem principiem, valsts un pārrobežu kontekstā gūtu labumu no nepieciešamās juridiskās noteiktības. |
| --- | --- |

(4)

Šī direktīva neskar īpašus risinājumus, kas izstrādāti dalībvalstīs, lai regulētu plašākas masveida digitalizācijas jautājumus, piemēram, tā dēvēto “komerciālā apritē neesošo” darbu gadījumā. Šādos risinājumos tiek ņemtas vērā dažāda veida saturu un dažādu izmantotāju īpatnības, un to pamatā ir starp attiecīgajām ieinteresētajām personām panāktā vienprātība. Šī pieeja tika piemērota arī saprašanās memorandā par galvenajiem principiem attiecībā uz komerciālā apritē neesošo darbu digitalizāciju un piekļuves nodrošināšanu tiem, ko 2011. gada 20. septembrī parakstīja Eiropas bibliotēku, autoru, izdevēju un mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizāciju pārstāvji un apliecināja Komisija. Šī direktīva neskar minēto saprašanās memorandu, kurā dalībvalstis un Komisija ir aicinātas nodrošināt to, ka brīvprātīgās vienošanās, kas noslēgtas starp izmantotājiem, tiesību subjektiem un mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijām, lai licencētu komerciālā apritē neesošo darbu izmantošanu, balstoties uz tajā iekļautajiem principiem, valsts un pārrobežu kontekstā gūtu labumu no nepieciešamās juridiskās noteiktības.

| (5) | Autortiesības ir radošās nozares saimnieciskais pamats, jo tās sekmē inovācijas, jaunradi, ieguldījumus un ražošanu. Tālab darbu masveida digitalizācija un izplatīšana ir Eiropas kultūras mantojuma aizsardzības līdzeklis. Autortiesības ir nozīmīgs mehānisms, lai radošajā nozarē nodrošinātu atlīdzību par darbu. |
| --- | --- |

(5)

Autortiesības ir radošās nozares saimnieciskais pamats, jo tās sekmē inovācijas, jaunradi, ieguldījumus un ražošanu. Tālab darbu masveida digitalizācija un izplatīšana ir Eiropas kultūras mantojuma aizsardzības līdzeklis. Autortiesības ir nozīmīgs mehānisms, lai radošajā nozarē nodrošinātu atlīdzību par darbu.

| (6) | Kā saskaņots atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/29/EK (2001. gada 22. maijs) par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā (3), no tiesību subjektu ekskluzīvajām tiesībām reproducēt un publiskot savus darbus un blakustiesību objektus izriet, ka darbus vai blakustiesību objektus var digitalizēt un publiskot tikai ar iepriekšēju tiesību subjektu piekrišanu. |
| --- | --- |

(6)

Kā saskaņots atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/29/EK (2001. gada 22. maijs) par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā (3), no tiesību subjektu ekskluzīvajām tiesībām reproducēt un publiskot savus darbus un blakustiesību objektus izriet, ka darbus vai blakustiesību objektus var digitalizēt un publiskot tikai ar iepriekšēju tiesību subjektu piekrišanu.

| (7) | Nenosakāmu autortiesību subjektu darbu gadījumā iepriekšēju piekrišanu, kas ļautu darbus reproducēt vai publiskot, nav iespējams iegūt. |
| --- | --- |

(7)

Nenosakāmu autortiesību subjektu darbu gadījumā iepriekšēju piekrišanu, kas ļautu darbus reproducēt vai publiskot, nav iespējams iegūt.

| (8) | Dažādas dalībvalstu pieejas nenosakāmu autortiesību subjektu darbu statusa atzīšanai var radīt šķēršļus, kas traucē iekšējā tirgus darbību un nenosakāmu autortiesību subjektu darbu izmantošanu un pārrobežu piekļuvi. Šādas atšķirīgas pieejas var arī ierobežot tādu preču un pakalpojumu brīvu apriti, kuros ir integrēti kultūras materiāli. Tāpēc ir lietderīgi nodrošināt šāda statusa savstarpēju atzīšanu, jo tā ļaus piekļūt nenosakāmu autortiesību subjektu darbiem visās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(8)

Dažādas dalībvalstu pieejas nenosakāmu autortiesību subjektu darbu statusa atzīšanai var radīt šķēršļus, kas traucē iekšējā tirgus darbību un nenosakāmu autortiesību subjektu darbu izmantošanu un pārrobežu piekļuvi. Šādas atšķirīgas pieejas var arī ierobežot tādu preču un pakalpojumu brīvu apriti, kuros ir integrēti kultūras materiāli. Tāpēc ir lietderīgi nodrošināt šāda statusa savstarpēju atzīšanu, jo tā ļaus piekļūt nenosakāmu autortiesību subjektu darbiem visās dalībvalstīs.

| (9) | Konkrēti, nenosakāmu autortiesību subjektu darba statusa un nenosakāmu autortiesību subjektu darba atļauto izmantošanas veidu noteikšanai ir vajadzīga vienota pieeja, lai publiski pieejamām bibliotēkām, izglītības iestādēm un muzejiem, kā arī arhīviem, filmu vai audioierakstu mantojuma iestādēm un sabiedriskajām raidorganizācijām iekšējā tirgū nodrošinātu juridisko noteiktību attiecībā uz nenosakāmu autortiesību subjektu darbu izmantošanu. |
| --- | --- |

(9)

Konkrēti, nenosakāmu autortiesību subjektu darba statusa un nenosakāmu autortiesību subjektu darba atļauto izmantošanas veidu noteikšanai ir vajadzīga vienota pieeja, lai publiski pieejamām bibliotēkām, izglītības iestādēm un muzejiem, kā arī arhīviem, filmu vai audioierakstu mantojuma iestādēm un sabiedriskajām raidorganizācijām iekšējā tirgū nodrošinātu juridisko noteiktību attiecībā uz nenosakāmu autortiesību subjektu darbu izmantošanu.

| (10) | Kinematogrāfijas vai audiovizuālie darbi un fonogrammas, kas atrodas sabiedrisko raidorganizāciju arhīvos un kurus tās ir radījušas, ietver nenosakāmu autortiesību subjektu darbus. Ņemot vērā raidorganizāciju kā fonogrammu un audiovizuālā materiāla producentu īpašo stāvokli un nepieciešamību pieņemt pasākumus, lai ierobežotu nenosakāmu autortiesību subjektu darbu rašanos nākotnē, ir lietderīgi noteikt laika ierobežojumu attiecībā uz šīs direktīvas piemērošanu darbiem un fonogrammām raidorganizāciju arhīvos. |
| --- | --- |

(10)

Kinematogrāfijas vai audiovizuālie darbi un fonogrammas, kas atrodas sabiedrisko raidorganizāciju arhīvos un kurus tās ir radījušas, ietver nenosakāmu autortiesību subjektu darbus. Ņemot vērā raidorganizāciju kā fonogrammu un audiovizuālā materiāla producentu īpašo stāvokli un nepieciešamību pieņemt pasākumus, lai ierobežotu nenosakāmu autortiesību subjektu darbu rašanos nākotnē, ir lietderīgi noteikt laika ierobežojumu attiecībā uz šīs direktīvas piemērošanu darbiem un fonogrammām raidorganizāciju arhīvos.

| (11) | Šīs direktīvas nolūkos būtu jāuzskata, ka kinematogrāfijas, audiovizuālie darbi un fonogrammas, kas iekļautas sabiedrisko raidorganizāciju arhīvos un ko radījušas sabiedriskās raidorganizācijas, iekļauj kinematogrāfijas, audiovizuālos darbus un fonogrammas, kuras radītas šo organizāciju uzdevumā to vai citu tādu sabiedrisko raidorganizāciju ekskluzīvai izmantošanai, kas iesaistītas kopražošanā. Šīs direktīvas darbības jomai nebūtu jāattiecas uz kinematogrāfijas, audiovizuālajiem darbiem un fonogrammām, kas iekļautas sabiedrisko raidorganizāciju arhīvos un ko nav radījušas šīs organizācijas vai kas nav radītas šo organizāciju uzdevumā, bet kuru izmantošana minētajām organizācijām ir atļauta saskaņā ar licences līgumu. |
| --- | --- |

(11)

Šīs direktīvas nolūkos būtu jāuzskata, ka kinematogrāfijas, audiovizuālie darbi un fonogrammas, kas iekļautas sabiedrisko raidorganizāciju arhīvos un ko radījušas sabiedriskās raidorganizācijas, iekļauj kinematogrāfijas, audiovizuālos darbus un fonogrammas, kuras radītas šo organizāciju uzdevumā to vai citu tādu sabiedrisko raidorganizāciju ekskluzīvai izmantošanai, kas iesaistītas kopražošanā. Šīs direktīvas darbības jomai nebūtu jāattiecas uz kinematogrāfijas, audiovizuālajiem darbiem un fonogrammām, kas iekļautas sabiedrisko raidorganizāciju arhīvos un ko nav radījušas šīs organizācijas vai kas nav radītas šo organizāciju uzdevumā, bet kuru izmantošana minētajām organizācijām ir atļauta saskaņā ar licences līgumu.

| (12) | Starptautisku savstarpējas atzīšanas apsvērumu dēļ šī direktīva būtu jāpiemēro tikai darbiem un fonogrammām, kas pirmo reizi publicēti kādas dalībvalsts teritorijā vai, ja publicēšana nav notikusi, kas pirmo reizi pārraidīti kādas dalībvalsts teritorijā, vai ja nav notikusi ne publicēšana, ne pārraidīšana, ko ar tiesību subjektu piekrišanu publiskojuši šīs direktīvas labumguvēji. Pēdējā no minētajiem gadījumiem šī direktīva būtu jāpiemēro, ja būtu pamatoti pieņemt, ka tiesību subjekti neiebilstu pret izmantošanu, kas atļauta ar šo direktīvu. |
| --- | --- |

(12)

Starptautisku savstarpējas atzīšanas apsvērumu dēļ šī direktīva būtu jāpiemēro tikai darbiem un fonogrammām, kas pirmo reizi publicēti kādas dalībvalsts teritorijā vai, ja publicēšana nav notikusi, kas pirmo reizi pārraidīti kādas dalībvalsts teritorijā, vai ja nav notikusi ne publicēšana, ne pārraidīšana, ko ar tiesību subjektu piekrišanu publiskojuši šīs direktīvas labumguvēji. Pēdējā no minētajiem gadījumiem šī direktīva būtu jāpiemēro, ja būtu pamatoti pieņemt, ka tiesību subjekti neiebilstu pret izmantošanu, kas atļauta ar šo direktīvu.

| (13) | Pirms darba vai fonogrammas atzīšanas par nenosakāmu autortiesību subjektu darbu godprātīgi būtu jāveic darba vai fonogrammas tiesību subjektu, tostarp to darbu un blakustiesību objektu, kas ir iekļauti vai integrēti darbā vai fonogrammā, tiesību subjektu, rūpīga meklēšana. Dalībvalstīm būtu jāatļauj noteikt, ka šādu rūpīgu meklēšanu var veikt vai nu šajā direktīvā minētās organizācijas, vai citas organizācijas. Šādas citas organizācijas var prasīt maksu par tās veiktajiem rūpīgas meklēšanas pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(13)

Pirms darba vai fonogrammas atzīšanas par nenosakāmu autortiesību subjektu darbu godprātīgi būtu jāveic darba vai fonogrammas tiesību subjektu, tostarp to darbu un blakustiesību objektu, kas ir iekļauti vai integrēti darbā vai fonogrammā, tiesību subjektu, rūpīga meklēšana. Dalībvalstīm būtu jāatļauj noteikt, ka šādu rūpīgu meklēšanu var veikt vai nu šajā direktīvā minētās organizācijas, vai citas organizācijas. Šādas citas organizācijas var prasīt maksu par tās veiktajiem rūpīgas meklēšanas pakalpojumiem.

| (14) | Lai Savienībā nodrošinātu augstu autortiesību un blakustiesību aizsardzības līmeni, attiecībā uz rūpīgu meklēšanu ir lietderīgi paredzēt saskaņotu pieeju. Veicot rūpīgu meklēšanu, būtu jāizmanto avoti, kuros ir atrodama informācija par darbiem un blakustiesību objektiem, kā saskaņā ar šo direktīvu noteikusi dalībvalsts, kurā jāveic rūpīga meklēšana. Īstenojot to, dalībvalstis varētu atsaukties uz rūpīgas meklēšanas pamatnostādnēm, par kurām panākta vienošanās Digitālo bibliotēku augsta līmeņa darba grupas ietvaros, kura tika izveidota saistībā ar digitālo bibliotēku iniciatīvu i2010. |
| --- | --- |

(14)

Lai Savienībā nodrošinātu augstu autortiesību un blakustiesību aizsardzības līmeni, attiecībā uz rūpīgu meklēšanu ir lietderīgi paredzēt saskaņotu pieeju. Veicot rūpīgu meklēšanu, būtu jāizmanto avoti, kuros ir atrodama informācija par darbiem un blakustiesību objektiem, kā saskaņā ar šo direktīvu noteikusi dalībvalsts, kurā jāveic rūpīga meklēšana. Īstenojot to, dalībvalstis varētu atsaukties uz rūpīgas meklēšanas pamatnostādnēm, par kurām panākta vienošanās Digitālo bibliotēku augsta līmeņa darba grupas ietvaros, kura tika izveidota saistībā ar digitālo bibliotēku iniciatīvu i2010.

| (15) | Lai izvairītos no meklēšanas pasākumu dublēšanās, rūpīga meklēšana būtu jāveic dalībvalstī, kurā darbs vai fonogramma pirmo reizi publicēta, vai, ja publicēšana nav notikusi, – dalībvalstī, kurā pirmo reizi notikusi pārraidīšana. Rūpīga meklēšana attiecībā uz kinematogrāfijas vai audiovizuālajiem darbiem, kuru producenta galvenā mītne vai pastāvīgā dzīvesvieta ir kādā dalībvalstī, būtu jāveic attiecīgajā dalībvalstī. Attiecībā uz kinematogrāfijas vai audiovizuālajiem darbiem, kuri ir tādu producentu kopražojums, kas uzņēmējdarbību veic dažādās dalībvalstīs, rūpīga meklēšana būtu jāveic katrā no attiecīgajām dalībvalstīm. Attiecībā uz darbiem un fonogrammām, kuri nav ne publicēti, ne pārraidīti, bet kurus ar tiesību subjektu piekrišanu šīs direktīvas labumguvēji ir publiskojuši, rūpīga meklēšana būtu jāveic dalībvalstī, kurā organizācija, kas darbu vai fonogrammu ar tiesību subjektu piekrišanu publiskojusi, veic uzņēmējdarbību. Tādu darbu un blakustiesību objektu, kas ir iekļauti vai integrēti darbā vai fonogrammā, tiesību subjektu rūpīga meklēšana būtu jāveic dalībvalstī, kurā ir veikta tāda darba vai fonogrammas rūpīga meklēšana, kurā ir iekļauts vai integrēts darbs vai blakustiesību objekts. Būtu jāizmanto arī citās valstīs pieejami informācijas avoti, ja ir pierādījumi, lai pieņemtu, ka attiecīgā informācija par tiesību subjektiem ir atrodama attiecīgajās citās valstīs. Rūpīgas meklēšanas pasākumi var apkopot dažāda veida informāciju, piemēram, meklēšanas vēsturi un meklēšanas rezultātus. Lietā būtu jāsaglabā meklēšanas uzskaite, lai attiecīgās organizācijas būtu spējīgas pamatot, ka meklēšana ir veikta rūpīgi. |
| --- | --- |

(15)

Lai izvairītos no meklēšanas pasākumu dublēšanās, rūpīga meklēšana būtu jāveic dalībvalstī, kurā darbs vai fonogramma pirmo reizi publicēta, vai, ja publicēšana nav notikusi, – dalībvalstī, kurā pirmo reizi notikusi pārraidīšana. Rūpīga meklēšana attiecībā uz kinematogrāfijas vai audiovizuālajiem darbiem, kuru producenta galvenā mītne vai pastāvīgā dzīvesvieta ir kādā dalībvalstī, būtu jāveic attiecīgajā dalībvalstī. Attiecībā uz kinematogrāfijas vai audiovizuālajiem darbiem, kuri ir tādu producentu kopražojums, kas uzņēmējdarbību veic dažādās dalībvalstīs, rūpīga meklēšana būtu jāveic katrā no attiecīgajām dalībvalstīm. Attiecībā uz darbiem un fonogrammām, kuri nav ne publicēti, ne pārraidīti, bet kurus ar tiesību subjektu piekrišanu šīs direktīvas labumguvēji ir publiskojuši, rūpīga meklēšana būtu jāveic dalībvalstī, kurā organizācija, kas darbu vai fonogrammu ar tiesību subjektu piekrišanu publiskojusi, veic uzņēmējdarbību. Tādu darbu un blakustiesību objektu, kas ir iekļauti vai integrēti darbā vai fonogrammā, tiesību subjektu rūpīga meklēšana būtu jāveic dalībvalstī, kurā ir veikta tāda darba vai fonogrammas rūpīga meklēšana, kurā ir iekļauts vai integrēts darbs vai blakustiesību objekts. Būtu jāizmanto arī citās valstīs pieejami informācijas avoti, ja ir pierādījumi, lai pieņemtu, ka attiecīgā informācija par tiesību subjektiem ir atrodama attiecīgajās citās valstīs. Rūpīgas meklēšanas pasākumi var apkopot dažāda veida informāciju, piemēram, meklēšanas vēsturi un meklēšanas rezultātus. Lietā būtu jāsaglabā meklēšanas uzskaite, lai attiecīgās organizācijas būtu spējīgas pamatot, ka meklēšana ir veikta rūpīgi.

| (16) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka attiecīgās organizācijas saglabā rūpīgas meklēšanas uzskaiti un ka šādu meklēšanas darbību rezultāti, kas jo īpaši satur jebkādu konstatējumu, ka kāds darbs vai fonogramma ir jāuzskata par nenosakāmu autortiesību subjektu darbu šīs direktīvas nozīmē, kā arī informāciju par nenosakāmu autortiesību subjektu darbu statusa maiņu un par to, kā minētās organizācijas izmanto nenosakāmu autortiesību subjektu darbus, tiek savākti un padarīti pieejami plašai sabiedrībai, jo īpaši attiecīgo informāciju saglabājot tiešsaistes datubāzē. Ņemot vērā jo īpaši Eiropas mēroga dimensiju un nolūkā izvairīties no pasākumu dublēšanās ir lietderīgi paredzēt noteikumu par vienotas Savienības tiešsaistes datubāzes izveidošanu, kurā iekļauta šāda informācija, un pārredzamā veidā padarīt to pieejamu plašai sabiedrībai. Tas var ļaut gan organizācijām, kas veic rūpīgas meklēšanas darbības, gan tiesību subjektiem vieglāk piekļūt šādai informācijai. Datubāzei varētu arī būt nozīmīga loma iespējamo autortiesību pārkāpumu novēršanā un izbeigšanā, jo īpaši gadījumos, kad tiek mainīts darbu un fonogrammu nenosakāmu autortiesību subjektu darbu statuss. Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 386/2012 (4) Iekšējā tirgus saskaņošanas birojam (“Birojam”) ir uzticēti dažādi uzdevumi un darbības, kas tiek finansēti, izmantojot Biroja paša budžeta līdzekļus, lai veicinātu un atbalstītu valstu iestāžu, privātā sektora un Savienības iestāžu darbību cīņā pret intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem, tostarp šo pārkāpumu novēršanā.
  Atbilstīgi minētās regulas 2. panta 1. punkta g) apakšpunktam minētie uzdevumi jo īpaši ietver tādu mehānismu nodrošināšanu, kas palīdz uzlabot apmaiņu ar attiecīgo informāciju starp dalībvalstu iestādēm tiešsaistē, un sadarbības sekmēšanu starp minētajām iestādēm. Tālab ir lietderīgi paļauties uz to, ka Birojs izveido un pārvalda Eiropas datubāzi, kurā iekļauta informācija, kas saistīta ar šajā direktīvā minētajiem nenosakāmu autortiesību subjektu darbiem. |
| --- | --- |

(16)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka attiecīgās organizācijas saglabā rūpīgas meklēšanas uzskaiti un ka šādu meklēšanas darbību rezultāti, kas jo īpaši satur jebkādu konstatējumu, ka kāds darbs vai fonogramma ir jāuzskata par nenosakāmu autortiesību subjektu darbu šīs direktīvas nozīmē, kā arī informāciju par nenosakāmu autortiesību subjektu darbu statusa maiņu un par to, kā minētās organizācijas izmanto nenosakāmu autortiesību subjektu darbus, tiek savākti un padarīti pieejami plašai sabiedrībai, jo īpaši attiecīgo informāciju saglabājot tiešsaistes datubāzē. Ņemot vērā jo īpaši Eiropas mēroga dimensiju un nolūkā izvairīties no pasākumu dublēšanās ir lietderīgi paredzēt noteikumu par vienotas Savienības tiešsaistes datubāzes izveidošanu, kurā iekļauta šāda informācija, un pārredzamā veidā padarīt to pieejamu plašai sabiedrībai. Tas var ļaut gan organizācijām, kas veic rūpīgas meklēšanas darbības, gan tiesību subjektiem vieglāk piekļūt šādai informācijai. Datubāzei varētu arī būt nozīmīga loma iespējamo autortiesību pārkāpumu novēršanā un izbeigšanā, jo īpaši gadījumos, kad tiek mainīts darbu un fonogrammu nenosakāmu autortiesību subjektu darbu statuss. Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 386/2012 (4) Iekšējā tirgus saskaņošanas birojam (“Birojam”) ir uzticēti dažādi uzdevumi un darbības, kas tiek finansēti, izmantojot Biroja paša budžeta līdzekļus, lai veicinātu un atbalstītu valstu iestāžu, privātā sektora un Savienības iestāžu darbību cīņā pret intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem, tostarp šo pārkāpumu novēršanā.

Atbilstīgi minētās regulas 2. panta 1. punkta g) apakšpunktam minētie uzdevumi jo īpaši ietver tādu mehānismu nodrošināšanu, kas palīdz uzlabot apmaiņu ar attiecīgo informāciju starp dalībvalstu iestādēm tiešsaistē, un sadarbības sekmēšanu starp minētajām iestādēm. Tālab ir lietderīgi paļauties uz to, ka Birojs izveido un pārvalda Eiropas datubāzi, kurā iekļauta informācija, kas saistīta ar šajā direktīvā minētajiem nenosakāmu autortiesību subjektu darbiem.

| (17) | Konkrētam darbam vai fonogrammai var būt vairāki tiesību subjekti, un pašos darbos un fonogrammās var būt iekļauti citi darbi vai blakustiesību objekti. Šai direktīvai nebūtu jāietekmē noteiktu un atrastu tiesību subjektu tiesības. Ja ir noteikts un atrasts vismaz viens tiesību subjekts, darbs vai fonogramma nebūtu jāuzskata par nenosakāmu autortiesību subjektu darbu. Šīs direktīvas labumguvējiem būtu jāatļauj izmantot darbu vai fonogrammu, kuras viens vai vairāki tiesību subjekti nav noteikti vai nav atrasti, tikai tad, ja minētie noteiktie un atrastie tiesību subjekti, tostarp tādu darbu un blakustiesību objektu, kas ir iekļauti vai integrēti darbā vai fonogrammā, tiesību subjekti, ir atļāvuši tiem īstenot reproducēšanas un publiskošanas darbības, uz kurām atbilstīgi attiecas Direktīvas 2001/29/EK 2. un 3. pants. Noteiktie un atrastie tiesību subjekti var piešķirt šo atļauju tikai attiecībā uz viņiem pašiem piederošajām tiesībām vai nu tāpēc, ka tās ir viņu pašu tiesības, vai arī tāpēc, ka šīs tiesības viņiem ir nodotas, un saskaņā ar šo direktīvu tiem nevajadzētu būt iespējai atļaut jebkādu izmantošanu to tiesību subjektu vārdā, kuri nav noteikti un atrasti. Atbilstīgi, ja iepriekš nenoteikti vai neatrasti tiesību subjekti piesaka savas tiesības uz darbiem vai fonogrammām, labumguvēji var turpināt darbu vai fonogrammu likumīgu izmantošanu tikai tad, ja attiecīgie tiesību subjekti attiecībā uz tiem piederošajām tiesībām to atļauj saskaņā ar Direktīvu 2001/29/EK. |
| --- | --- |

(17)

Konkrētam darbam vai fonogrammai var būt vairāki tiesību subjekti, un pašos darbos un fonogrammās var būt iekļauti citi darbi vai blakustiesību objekti. Šai direktīvai nebūtu jāietekmē noteiktu un atrastu tiesību subjektu tiesības. Ja ir noteikts un atrasts vismaz viens tiesību subjekts, darbs vai fonogramma nebūtu jāuzskata par nenosakāmu autortiesību subjektu darbu. Šīs direktīvas labumguvējiem būtu jāatļauj izmantot darbu vai fonogrammu, kuras viens vai vairāki tiesību subjekti nav noteikti vai nav atrasti, tikai tad, ja minētie noteiktie un atrastie tiesību subjekti, tostarp tādu darbu un blakustiesību objektu, kas ir iekļauti vai integrēti darbā vai fonogrammā, tiesību subjekti, ir atļāvuši tiem īstenot reproducēšanas un publiskošanas darbības, uz kurām atbilstīgi attiecas Direktīvas 2001/29/EK 2. un 3. pants. Noteiktie un atrastie tiesību subjekti var piešķirt šo atļauju tikai attiecībā uz viņiem pašiem piederošajām tiesībām vai nu tāpēc, ka tās ir viņu pašu tiesības, vai arī tāpēc, ka šīs tiesības viņiem ir nodotas, un saskaņā ar šo direktīvu tiem nevajadzētu būt iespējai atļaut jebkādu izmantošanu to tiesību subjektu vārdā, kuri nav noteikti un atrasti. Atbilstīgi, ja iepriekš nenoteikti vai neatrasti tiesību subjekti piesaka savas tiesības uz darbiem vai fonogrammām, labumguvēji var turpināt darbu vai fonogrammu likumīgu izmantošanu tikai tad, ja attiecīgie tiesību subjekti attiecībā uz tiem piederošajām tiesībām to atļauj saskaņā ar Direktīvu 2001/29/EK.

| (18) | Tiesību subjektiem vajadzētu būt tiesībām izbeigt nenosakāmu autortiesību subjektu darbu statusu, ja tie piesaka savas tiesības uz darbiem vai blakustiesību objektiem. Tiesību subjektiem, kas izbeidz nenosakāmu autortiesību subjektu darba statusu attiecībā uz darbu vai blakustiesību objektu, būtu jāsaņem taisnīga kompensācija par to darbu vai blakustiesību objektu izmantošanu saskaņā ar šo direktīvu, un šī kompensācija jānosaka dalībvalstij, kurā uzņēmējdarbību veic organizācija, kas izmanto nenosakāmu autortiesību subjektu darbu. Dalībvalstīm būtu jāpiešķir rīcības brīvība noteikt, kādā veidā var organizēt šādas kompensācijas izmaksāšanu, tostarp noteikt brīdi, kad izmaksāšana ir paredzēta. Lai noteiktu taisnīgas kompensācijas iespējamo līmeni, būtu pienācīgi jāņem vērā inter alia arī dalībvalsts kultūras veicināšanas mērķi, izmantošanas nekomerciālais raksturs, ko veikušas attiecīgās organizācijas, lai īstenotu mērķus, kas ir saistīti ar šo organizāciju uzdevumiem sabiedrības interesēs, piemēram, mācīšanās veicināšanu un kultūras izplatīšanu, kā arī iespējamais kaitējums tiesību subjektiem. |
| --- | --- |

(18)

Tiesību subjektiem vajadzētu būt tiesībām izbeigt nenosakāmu autortiesību subjektu darbu statusu, ja tie piesaka savas tiesības uz darbiem vai blakustiesību objektiem. Tiesību subjektiem, kas izbeidz nenosakāmu autortiesību subjektu darba statusu attiecībā uz darbu vai blakustiesību objektu, būtu jāsaņem taisnīga kompensācija par to darbu vai blakustiesību objektu izmantošanu saskaņā ar šo direktīvu, un šī kompensācija jānosaka dalībvalstij, kurā uzņēmējdarbību veic organizācija, kas izmanto nenosakāmu autortiesību subjektu darbu. Dalībvalstīm būtu jāpiešķir rīcības brīvība noteikt, kādā veidā var organizēt šādas kompensācijas izmaksāšanu, tostarp noteikt brīdi, kad izmaksāšana ir paredzēta. Lai noteiktu taisnīgas kompensācijas iespējamo līmeni, būtu pienācīgi jāņem vērā inter alia arī dalībvalsts kultūras veicināšanas mērķi, izmantošanas nekomerciālais raksturs, ko veikušas attiecīgās organizācijas, lai īstenotu mērķus, kas ir saistīti ar šo organizāciju uzdevumiem sabiedrības interesēs, piemēram, mācīšanās veicināšanu un kultūras izplatīšanu, kā arī iespējamais kaitējums tiesību subjektiem.

| (19) | Ja darbs vai fonogramma nepareizi tikusi atzīta par nenosakāmu autortiesību subjektu darbu tādas meklēšanas rezultātā, kas nav bijusi rūpīga, ir pieejami dalībvalstu tiesību aktos noteiktie tiesiskās aizsardzības līdzekļi par autortiesību pārkāpumu, kas noteikti saskaņā ar attiecīgajiem valstu un Savienības tiesību aktu noteikumiem. |
| --- | --- |

(19)

Ja darbs vai fonogramma nepareizi tikusi atzīta par nenosakāmu autortiesību subjektu darbu tādas meklēšanas rezultātā, kas nav bijusi rūpīga, ir pieejami dalībvalstu tiesību aktos noteiktie tiesiskās aizsardzības līdzekļi par autortiesību pārkāpumu, kas noteikti saskaņā ar attiecīgajiem valstu un Savienības tiesību aktu noteikumiem.

| (20) | Lai veicinātu mācīšanos un kultūras izplatīšanu, dalībvalstīm būtu jāparedz izņēmums vai ierobežojums papildus tiem, kas paredzēti Direktīvas 2001/29/EK 5. pantā. Minētajam izņēmumam vai ierobežojumam būtu jāļauj noteiktām organizācijām, kas minētas Direktīvas 2001/29/EK 5. panta 2. punkta c) apakšpunktā, un filmu vai audioierakstu mantojuma iestādēm, kuru darbības pamatā nav peļņas gūšana, kā arī sabiedriskajām raidorganizācijām minētās direktīvas nozīmē reproducēt un publiskot nenosakāmu autortiesību subjektu darbus, ja ar šādu izmantošanu tiek pildīti to uzdevumi sabiedrības interesēs, jo īpaši kolekciju, tostarp digitālo kolekciju, saglabāšana un restaurēšana, un piekļuves nodrošināšana kultūras un izglītības vajadzībām. Filmu un audioierakstu mantojuma iestādēm šīs direktīvas nolūkos būtu jāaptver dalībvalstu izraudzītas organizācijas, kas vāc, kataloģizē, saglabā un restaurē filmas un citus audiovizuālos darbus vai fonogrammas, kas ir kultūras mantojuma daļa. Šīs direktīvas nolūkos sabiedriskām raidorganizācijām būtu jāaptver raidorganizācijas, kurām uzticēta sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja funkcija, kā to pilnvarojusi, noteikusi un organizējusi katra dalībvalsts. Ar šo direktīvu noteiktais izņēmums vai ierobežojums, lai atļautu izmantot nenosakāmu autortiesību subjektu darbus, neskar Direktīvas 2001/29/EK 5. pantā paredzētos izņēmumus un ierobežojumus. To var piemērot tikai konkrētos īpašos gadījumos, kas nav pretrunā darba vai blakustiesību objekta parastajai izmantošanai un kas nepamatoti neaizskar tiesību subjekta likumīgās intereses. |
| --- | --- |

(20)

Lai veicinātu mācīšanos un kultūras izplatīšanu, dalībvalstīm būtu jāparedz izņēmums vai ierobežojums papildus tiem, kas paredzēti Direktīvas 2001/29/EK 5. pantā. Minētajam izņēmumam vai ierobežojumam būtu jāļauj noteiktām organizācijām, kas minētas Direktīvas 2001/29/EK 5. panta 2. punkta c) apakšpunktā, un filmu vai audioierakstu mantojuma iestādēm, kuru darbības pamatā nav peļņas gūšana, kā arī sabiedriskajām raidorganizācijām minētās direktīvas nozīmē reproducēt un publiskot nenosakāmu autortiesību subjektu darbus, ja ar šādu izmantošanu tiek pildīti to uzdevumi sabiedrības interesēs, jo īpaši kolekciju, tostarp digitālo kolekciju, saglabāšana un restaurēšana, un piekļuves nodrošināšana kultūras un izglītības vajadzībām. Filmu un audioierakstu mantojuma iestādēm šīs direktīvas nolūkos būtu jāaptver dalībvalstu izraudzītas organizācijas, kas vāc, kataloģizē, saglabā un restaurē filmas un citus audiovizuālos darbus vai fonogrammas, kas ir kultūras mantojuma daļa. Šīs direktīvas nolūkos sabiedriskām raidorganizācijām būtu jāaptver raidorganizācijas, kurām uzticēta sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja funkcija, kā to pilnvarojusi, noteikusi un organizējusi katra dalībvalsts. Ar šo direktīvu noteiktais izņēmums vai ierobežojums, lai atļautu izmantot nenosakāmu autortiesību subjektu darbus, neskar Direktīvas 2001/29/EK 5. pantā paredzētos izņēmumus un ierobežojumus. To var piemērot tikai konkrētos īpašos gadījumos, kas nav pretrunā darba vai blakustiesību objekta parastajai izmantošanai un kas nepamatoti neaizskar tiesību subjekta likumīgās intereses.

| (21) | Lai stimulētu digitalizāciju, šīs direktīvas labumguvējiem būtu jāļauj gūt ieņēmumus saistībā ar viņu īstenoto nenosakāmu autortiesību subjektu darbu izmantošanu saskaņā ar šo direktīvu, lai īstenotu mērķus, kas saistīti ar to uzdevumiem sabiedrības interesēs, tostarp saistībā ar publiskā un privātā sektora partnerības līgumiem. |
| --- | --- |

(21)

Lai stimulētu digitalizāciju, šīs direktīvas labumguvējiem būtu jāļauj gūt ieņēmumus saistībā ar viņu īstenoto nenosakāmu autortiesību subjektu darbu izmantošanu saskaņā ar šo direktīvu, lai īstenotu mērķus, kas saistīti ar to uzdevumiem sabiedrības interesēs, tostarp saistībā ar publiskā un privātā sektora partnerības līgumiem.

| (22) | Eiropas kultūras mantojuma digitalizācijas sekmēšanā ieguldījumu var sniegt arī līgumiskās vienošanās, proti, publiski pieejamām bibliotēkām, izglītības iestādēm un muzejiem, kā arī arhīviem, filmu vai audioierakstu mantojuma iestādēm un sabiedriskajām raidorganizācijām, ievērojot šajā direktīvā minētos atļautos izmantošanas veidus, būtu jāļauj slēgt līgumus ar komerciāliem partneriem, lai digitalizētu un publiskotu nenosakāmu autortiesību subjektu darbus. Minētajos līgumos var paredzēt arī finansiālu palīdzību, ko sniedz šādi partneri. Šādos līgumos nebūtu jāparedz nekādi ierobežojumi šīs direktīvas labumguvējiem attiecībā uz to, kā viņi izmanto nenosakāmu autortiesību subjektu darbus, un nebūtu jāpiešķir tiesības komerciāliem partneriem izmantot nenosakāmu autortiesību subjektu darbus vai kontrolēt to izmantošanu. |
| --- | --- |

(22)

Eiropas kultūras mantojuma digitalizācijas sekmēšanā ieguldījumu var sniegt arī līgumiskās vienošanās, proti, publiski pieejamām bibliotēkām, izglītības iestādēm un muzejiem, kā arī arhīviem, filmu vai audioierakstu mantojuma iestādēm un sabiedriskajām raidorganizācijām, ievērojot šajā direktīvā minētos atļautos izmantošanas veidus, būtu jāļauj slēgt līgumus ar komerciāliem partneriem, lai digitalizētu un publiskotu nenosakāmu autortiesību subjektu darbus. Minētajos līgumos var paredzēt arī finansiālu palīdzību, ko sniedz šādi partneri. Šādos līgumos nebūtu jāparedz nekādi ierobežojumi šīs direktīvas labumguvējiem attiecībā uz to, kā viņi izmanto nenosakāmu autortiesību subjektu darbus, un nebūtu jāpiešķir tiesības komerciāliem partneriem izmantot nenosakāmu autortiesību subjektu darbus vai kontrolēt to izmantošanu.

| (23) | Lai uzlabotu Savienības iedzīvotāju piekļuves iespējas Eiropas kultūras mantojumam, jānodrošina, ka nenosakāmu autortiesību subjektu darbi, kas ir digitalizēti un publiskoti vienā dalībvalstī, var tikt publiskoti arī citās dalībvalstīs. Publiski pieejamām bibliotēkām, izglītības iestādēm un muzejiem, kā arī arhīviem, filmu audioierakstu mantojuma iestādēm un sabiedriskām raidorganizācijām, kas izmanto nenosakāmu autortiesību subjektu darbus, lai pildītu savus uzdevumus sabiedrības interesēs, būtu jāspēj publiskot nenosakāmu autortiesību subjektu darbus citās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(23)

Lai uzlabotu Savienības iedzīvotāju piekļuves iespējas Eiropas kultūras mantojumam, jānodrošina, ka nenosakāmu autortiesību subjektu darbi, kas ir digitalizēti un publiskoti vienā dalībvalstī, var tikt publiskoti arī citās dalībvalstīs. Publiski pieejamām bibliotēkām, izglītības iestādēm un muzejiem, kā arī arhīviem, filmu audioierakstu mantojuma iestādēm un sabiedriskām raidorganizācijām, kas izmanto nenosakāmu autortiesību subjektu darbus, lai pildītu savus uzdevumus sabiedrības interesēs, būtu jāspēj publiskot nenosakāmu autortiesību subjektu darbus citās dalībvalstīs.

| (24) | Šī direktīva neskar dalībvalstu nosacījumus attiecībā uz tiesību pārvaldījumu, piemēram, paplašinātām kolektīvām licencēm, pārstāvības un tālāknodošanas tiesisko prezumpciju, kolektīvo pārvaldījumu vai līdzīgus pasākumus, vai jebkādu to kombināciju, tostarp masveida digitalizāciju. |
| --- | --- |

(24)

Šī direktīva neskar dalībvalstu nosacījumus attiecībā uz tiesību pārvaldījumu, piemēram, paplašinātām kolektīvām licencēm, pārstāvības un tālāknodošanas tiesisko prezumpciju, kolektīvo pārvaldījumu vai līdzīgus pasākumus, vai jebkādu to kombināciju, tostarp masveida digitalizāciju.

| (25) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi – proti, nodrošināt juridisko noteiktību attiecībā uz nenosakāmu autortiesību subjektu darbu izmantošanu – nevar pietiekami sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka to var labāk sasniegt Savienības līmenī, jo ir nepieciešama nenosakāmu autortiesību subjektu darbu izmantošanu reglamentējošo noteikumu vienotība, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai, |
| --- | --- |

(25)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi – proti, nodrošināt juridisko noteiktību attiecībā uz nenosakāmu autortiesību subjektu darbu izmantošanu – nevar pietiekami sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka to var labāk sasniegt Savienības līmenī, jo ir nepieciešama nenosakāmu autortiesību subjektu darbu izmantošanu reglamentējošo noteikumu vienotība, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Šī direktīva attiecas uz dažiem veidiem, kādos publiski pieejamas bibliotēkas, izglītības iestādes un muzeji, kā arī arhīvi, filmu vai audioierakstu mantojuma iestādes un sabiedriskās raidorganizācijas, kuras veic uzņēmējdarbību dalībvalstīs, izmanto nenosakāmu autortiesību subjektu darbus, lai īstenotu mērķus, kas saistīti ar to uzdevumiem sabiedrības interesēs.

2.   Šī direktīva attiecas uz:

| a) | darbiem, kas ir publicēti kā grāmatas, žurnāli, laikraksti vai citādi rakstveida materiāli un iekļauti publiski pieejamu bibliotēku, izglītības iestāžu vai muzeju kolekcijās, kā arī arhīvu vai arī filmu vai audioierakstu mantojuma iestāžu kolekcijās; |
| --- | --- |

a)

darbiem, kas ir publicēti kā grāmatas, žurnāli, laikraksti vai citādi rakstveida materiāli un iekļauti publiski pieejamu bibliotēku, izglītības iestāžu vai muzeju kolekcijās, kā arī arhīvu vai arī filmu vai audioierakstu mantojuma iestāžu kolekcijās;

| b) | kinematogrāfijas vai audiovizuāliem darbiem un fonogrammām, kas ir iekļautas publiski pieejamu bibliotēku, izglītības iestāžu vai muzeju kolekcijās, kā arī arhīvu vai arī filmu vai audioierakstu mantojuma iestāžu kolekcijās; un |
| --- | --- |

b)

kinematogrāfijas vai audiovizuāliem darbiem un fonogrammām, kas ir iekļautas publiski pieejamu bibliotēku, izglītības iestāžu vai muzeju kolekcijās, kā arī arhīvu vai arī filmu vai audioierakstu mantojuma iestāžu kolekcijās; un

| c) | kinematogrāfijas vai audiovizuāliem darbiem un fonogrammām, ko sabiedriskās raidorganizācijas ir radījušas līdz 2002. gada 31. decembrim (ieskaitot šo datumu) un kas ir iekļautas to arhīvos, |
| --- | --- |

c)

kinematogrāfijas vai audiovizuāliem darbiem un fonogrammām, ko sabiedriskās raidorganizācijas ir radījušas līdz 2002. gada 31. decembrim (ieskaitot šo datumu) un kas ir iekļautas to arhīvos,

kurus aizsargā autortiesības vai blakustiesības un kuri pirmo reizi publicēti kādā dalībvalstī vai, ja publicēšana nav notikusi, kuri pirmo reizi pārraidīti kādā dalībvalstī.

3.   Šo direktīvu piemēro arī attiecībā uz 2. punktā minētajiem darbiem un fonogrammām, kuri nav ne publicēti, ne pārraidīti, bet kurus 1. punktā minētās organizācijas ar tiesību subjektu piekrišanu ir publiskojušas ar nosacījumu, ka būtu pamatoti pieņemt, ka tiesību subjekti neiebilstu pret 6. pantā minētajiem izmantošanas veidiem. Dalībvalstis var ierobežot šā punkta piemērošanu, attiecinot to tikai uz darbiem un fonogrammām, kuras minētajās organizācijās ir deponētas pirms 2014. gada 29. oktobra.

4.   Šo direktīvu piemēro arī darbiem un blakustiesību objektiem, kas ir iekļauti vai integrēti 2. un 3. punktā minētajos darbos vai fonogrammās vai ir to daļa.

5.   Šī direktīva nav pretrunā nekādiem nosacījumiem attiecībā uz tiesību pārvaldījumu valstu līmenī.

2. pants

Nenosakāmu autortiesību subjektu darbi

1.   Darbu vai fonogrammu uzskata par nenosakāmu autortiesību subjektu darbu, ja pat pēc rūpīgas tiesību subjekta meklēšanas un tās uzskaites, kas veikta saskaņā ar 3. pantu, nav noteikts neviens minētā darba vai fonogrammas tiesību subjekts vai – pat ja viens vai vairāki tiesību subjekti ir noteikti – neviens no tiem nav atrasts.

2.   Ja darbam vai fonogrammai ir vairāk nekā viens tiesību subjekts un pēc rūpīgas meklēšanas un tās uzskaites, kas veikta saskaņā ar 3. pantu, ne visi no šiem subjektiem ir noteikti vai ir noteikti, bet nav atrasti, darbu vai fonogrammu var izmantot saskaņā ar šo direktīvu ar nosacījumu, ka tiesību subjekti, kuri ir noteikti un atrasti, attiecībā uz savām tiesībām ir atļāvuši 1. panta 1. punktā minētajām organizācijām īstenot reproducēšanas un publiskošanas darbības, uz kurām atbilstīgi attiecas Direktīvas 2001/29/EK 2. un 3. pants.

3.   Šā panta 2. punkts neskar to tiesību subjektu tiesības uz darbu vai fonogrammu, kuri ir noteikti un atrasti.

4.   Attiecībā uz 2. punktā minēto darbu tiesību subjektiem, kuri nav noteikti un atrasti, mutatis mutandis piemēro 5. pantu.

5.   Šī direktīva neskar valstu noteikumus par anonīmu autoru darbiem vai darbiem, kuru autori lietojuši pseidonīmu.

3. pants

Rūpīga meklēšana

1.   Lai noteiktu, vai darbs vai fonogramma ir nenosakāmu autortiesību subjektu darbs, 1. panta 1. punktā minētās organizācijas nodrošina, ka attiecībā uz katru darbu vai blakustiesību objektu tiek godprātīgi veikta rūpīga meklēšana, izmantojot attiecīgajam darbu un blakustiesību objektu veidam atbilstīgus informācijas avotus. Rūpīgu meklēšanu veic pirms darba vai fonogrammas izmantošanas.

2.   Katram attiecīgo darbu vai attiecīgās fonogrammas veidam atbilstīgos informācijas avotus nosaka katra dalībvalsts, konsultējoties ar tiesību subjektiem un izmantotājiem, un tie ietver vismaz pielikumā uzskaitītos attiecīgos avotus.

3.   Rūpīgu meklēšanu veic dalībvalstī, kurā darbs pirmo reizi publicēts, vai, ja publicēšana nav notikusi, dalībvalstī, kurā darbs pirmo reizi pārraidīts, izņemot attiecībā uz kinematogrāfijas vai audiovizuālajiem darbiem, kuru producenta galvenā mītne vai pastāvīgā dzīvesvieta ir kādā dalībvalstī, jo tādā gadījumā rūpīgu meklēšanu veic dalībvalstī, kurā ir tā galvenā mītne vai pastāvīgā dzīvesvieta.

Direktīvas 1. panta 3. punktā minētajā gadījumā rūpīgu meklēšanu veic dalībvalstī, kurā uzņēmējdarbību veic organizācija, kas darbu vai fonogrammu ar tiesību subjekta piekrišanu publiskojusi.

4.   Ja ir pierādījumi, lai pieņemtu, ka attiecīgā informācija par tiesību subjektiem ir atrodama citās valstīs, izmanto arī attiecīgajās citās valstīs pieejamos informācijas avotus.

5.   Dalībvalstis nodrošina, ka 1. panta 1. punktā minētās organizācijas veic rūpīgas meklēšanas uzskaiti un ka attiecīgās organizācijas kompetentām valsts iestādēm sniedz šādu informāciju:

| a) | tādas rūpīgas meklēšanas rezultātus, kuras veikušas šīs organizācijas un pēc kuras veikšanas ir izdarīts secinājums, ka darbs vai fonogramma ir uzskatāma par nenosakāmu autortiesību subjektu darbu; |
| --- | --- |

a)

tādas rūpīgas meklēšanas rezultātus, kuras veikušas šīs organizācijas un pēc kuras veikšanas ir izdarīts secinājums, ka darbs vai fonogramma ir uzskatāma par nenosakāmu autortiesību subjektu darbu;

| b) | šo organizāciju īstenoto nenosakāmu autortiesību subjektu darbu izmantošanu saskaņā ar šo direktīvu; |
| --- | --- |

b)

šo organizāciju īstenoto nenosakāmu autortiesību subjektu darbu izmantošanu saskaņā ar šo direktīvu;

| c) | jebkādas izmaiņas nenosakāmu autortiesību subjektu darbu statusā atbilstīgi 5. pantam attiecībā uz darbiem un fonogrammām, kurus organizācija izmanto; |
| --- | --- |

c)

jebkādas izmaiņas nenosakāmu autortiesību subjektu darbu statusā atbilstīgi 5. pantam attiecībā uz darbiem un fonogrammām, kurus organizācija izmanto;

| d) | attiecīgās organizācijas atbilstīgu kontaktinformāciju. |
| --- | --- |

d)

attiecīgās organizācijas atbilstīgu kontaktinformāciju.

6.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka 5. punktā minētā informācija tiek uzskaitīta vienotā un publiski pieejamā tiešsaistes datubāzē, kuru saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 386/2012 izveido un pārvalda Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs (“Birojs”). Šajā nolūkā tās nosūta attiecīgo informāciju Birojam nekavējoties pēc tās saņemšanas no 1. panta 1. punktā minētajām organizācijām.

4. pants

Nenosakāmu autortiesību subjektu darba statusa savstarpēja atzīšana

Darbu vai fonogrammu, ko saskaņā ar 2. pantu uzskata par nenosakāmu autortiesību subjektu darbu vienā dalībvalstī, uzskata par nenosakāmu autortiesību subjektu darbu visās dalībvalstīs. Minēto darbu vai fonogrammu var izmantot un tam var piekļūt saskaņā ar šo direktīvu visās dalībvalstīs. Tas attiecas arī uz 2. panta 2. punktā minētajiem darbiem un fonogrammām, ciktāl tas skar nenoteikto vai neatrasto tiesību subjektu tiesības.

5. pants

Nenosakāmu autortiesību subjektu darba statusa izbeigšana

Dalībvalstis nodrošina, ka tādu darbu vai fonogrammu tiesību subjektiem, kas uzskatāmas par nenosakāmu autortiesību subjektu darbiem, ir iespēja jebkurā laikā izbeigt nenosakāmu autortiesību subjektu darba statusu, ciktāl tas attiecas uz to tiesībām.

6. pants

Nenosakāmu autortiesību subjektu darbu atļautie izmantošanas veidi

1.   Dalībvalstis paredz izņēmumu vai ierobežojumu attiecībā uz reproducēšanas tiesībām un publiskošanas tiesībām, kas paredzētas attiecīgi Direktīvas 2001/29/EK 2. un 3. pantā, lai nodrošinātu, ka 1. panta 1. punktā minētās organizācijas drīkst izmantot to kolekcijās iekļautos nenosakāmu autortiesību subjektu darbus šādos veidos:

| a) | publiskot nenosakāmu autortiesību subjektu darbus Direktīvas 2001/29/EK 3. panta nozīmē; |
| --- | --- |

a)

publiskot nenosakāmu autortiesību subjektu darbus Direktīvas 2001/29/EK 3. panta nozīmē;

| b) | reproducēt Direktīvas 2001/29/EK 2. panta nozīmē, lai digitalizētu, publiskotu, indeksētu, kataloģizētu, saglabātu vai restaurētu. |
| --- | --- |

b)

reproducēt Direktīvas 2001/29/EK 2. panta nozīmē, lai digitalizētu, publiskotu, indeksētu, kataloģizētu, saglabātu vai restaurētu.

2.   Direktīvas 1. panta 1. punktā minētās organizācijas saskaņā ar šā panta 1. punktu izmanto nenosakāmu autortiesību subjektu darbu, lai sasniegtu mērķus, kas saistīti ar to uzdevumiem sabiedrības interesēs, jo īpaši saglabāt to kolekcijās iekļautu darbu un fonogrammu restaurēšanu un nodrošināt to piekļuvi kultūras un izglītības vajadzībām. Organizācijas var gūt ieņēmumus šādas izmantošanas gaitā vienīgi ar mērķi segt izmaksas, kas tām radušās, veicot nenosakāmu autortiesību subjektu darbu digitalizāciju un publiskojot tos.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka 1. panta 1. punktā minētās organizācijas, jebkādā veidā izmantojot nenosakāmu autortiesību subjektu darbu, norāda noteikto autoru un citu tiesību subjektu vārdus.

4.   Šī direktīva neskar šādu organizāciju līgumu slēgšanas brīvību, tām pildot to uzdevumus sabiedrības interesēs, jo īpaši attiecībā uz publiskā un privātā sektora partnerības līgumiem.

5.   Dalībvalstis paredz, ka taisnīga kompensācija pienākas tiesību subjektiem, kas izbeidz savu darbu vai blakustiesību objektu nenosakāmu autortiesību subjektu darba statusu attiecībā uz šādu darbu un blakustiesību objektu izmantošanu saskaņā ar šā panta 1. punktu, ko ir veikušas 1. panta 1. punktā minētās organizācijas. Dalībvalstis var brīvi noteikt, kādā veidā var organizēt šādas kompensācijas izmaksāšanu. Kompensācijas līmenis Savienības tiesību aktos paredzētajās robežās tiek noteikts ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā uzņēmējdarbību veic organizācija, kas izmanto nenosakāmu autortiesību subjektu darbu.

7. pants

Citu tiesību normu turpmāka piemērošana

Šī direktīva neskar noteikumus, kas īpaši attiecas uz patentiem, preču zīmēm, dizainparauga tiesībām, funkcionāliem modeļiem, pusvadītāju izstrādājumu topogrāfijām, šriftiem, ierobežotu piekļuvi, piekļuvi raidīšanas kabelim, valsts kultūras vērtību aizsardzību, prasībām attiecībā uz obligāto eksemplāru, tiesību aktiem attiecībā uz prakses ierobežošanu un negodīgu konkurenci, komercdarbības noslēpumiem, drošību, konfidencialitāti, datu aizsardzību un privātās dzīves aizsardzību, piekļuvi publiskiem dokumentiem, līgumtiesībām un normām par preses brīvību un vārda brīvību plašsaziņas līdzekļos.

8. pants

Piemērošana laikā

1.   Šo direktīvu piemēro attiecībā uz visiem 1. pantā minētajiem darbiem un fonogrammām, ko 2014. gada 29. oktobrī vai pēc šā datuma aizsargā dalībvalstu tiesību akti autortiesību jomā.

2.   Šo direktīvu piemēro, neskarot nevienu līdz 2014. gada 29. oktobrim pabeigtu darbību un iegūtas tiesības.

9. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības līdz 2014. gada 29. oktobrim. Dalībvalstis nekavējoties dara Komisijai zināmu minēto aktu tekstu.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

10. pants

Pārskatīšanas klauzula

Komisija pastāvīgi seko līdzi tiesību informācijas avotu attīstībai un līdz 2015. gada 29. oktobrim un pēc tam katru gadu iesniedz ziņojumu par izdevēju un darbu vai blakustiesību objektu, jo īpaši individuālu fotogrāfiju un citu attēlu, kas patlaban nav iekļauti direktīvas piemērošanas jomā, iespējamu iekļaušanu šīs direktīvas piemērošanas jomā.

Līdz 2015. gada 29. oktobrim Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai iesniedz ziņojumu par šīs direktīvas piemērošanu digitālo bibliotēku veidošanas kontekstā.

Vajadzības gadījumā, lai nodrošinātu iekšējā tirgus darbību, Komisija iesniedz šīs direktīvas grozījumu priekšlikumus.

Dalībvalsts, kurai ir pamatoti iemesli uzskatīt, ka šīs direktīvas īstenošana traucē kādu valsts pasākumu attiecībā uz 1. panta 5. punkta minēto tiesību pārvaldījumu, var vērst Komisijas uzmanību uz šo jautājumu, pievienojot visus apliecinošos pierādījumus. Komisija ņem vērā šādus pierādījumus, gatavojot šā panta otrajā daļā minēto ziņojumu un izvērtējot, vai ir nepieciešams iesniegt šīs direktīvas grozījumu priekšlikumus.

11. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

12. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2012. gada 25. oktobrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  OV C 376, 22.12.2011., 66. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. septembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2012. gada 4. oktobra lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 167, 22.6.2001., 10. lpp.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 386/2012 (2012. gada 19. aprīlis) par tādu uzdevumu uzticēšanu Iekšējā tirgus saskaņošanas birojam (preču zīmes un dizainparaugi), kuri saistīti ar intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu, tostarp par publiskā un privātā sektora pārstāvju sapulcēšanu Eiropas Intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu novērošanas centrā (OV L 129, 16.5.2012., 1. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Direktīvas 3. panta 2. punktā minētie informācijas avoti ietver:

| 1) | publicētām grāmatām:






  a) | obligātos eksemplārus, bibliotēkas katalogu un iestādes dokumentus, kurus saglabā bibliotēkas un citas institūcijas; |
| --- | --- | --- |

1)

publicētām grāmatām:

a)

obligātos eksemplārus, bibliotēkas katalogu un iestādes dokumentus, kurus saglabā bibliotēkas un citas institūcijas;

| b) | attiecīgās valsts izdevēju un autoru asociācijas; |
| --- | --- |

b)

attiecīgās valsts izdevēju un autoru asociācijas;

| c) | pastāvošās datubāzes un reģistrus, WATCH (Writers, Artists and their Copyright Holders), ISBN (International Standard Book Number) un iespiešanā esošo grāmatu datubāzes; |
| --- | --- |

c)

pastāvošās datubāzes un reģistrus, WATCH (Writers, Artists and their Copyright Holders), ISBN (International Standard Book Number) un iespiešanā esošo grāmatu datubāzes;

| d) | attiecīgo mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizāciju, jo īpaši reproducēšanas tiesību organizāciju, datubāzes; |
| --- | --- |

d)

attiecīgo mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizāciju, jo īpaši reproducēšanas tiesību organizāciju, datubāzes;

| e) | avotus, kuros ir iekļautas daudzējādas datubāzes un reģistri, tostarp VIAF (Virtual International Authority Files – Virtuālās starptautiskās organizācijas dokumenti), ARROW (Accessible Registries of Rights Information and Orphan Works – Autortiesību informācijas un nenosakāmu autortiesību subjektu darbu pieejas reģistri); |
| --- | --- |

e)

avotus, kuros ir iekļautas daudzējādas datubāzes un reģistri, tostarp VIAF (Virtual International Authority Files – Virtuālās starptautiskās organizācijas dokumenti), ARROW (Accessible Registries of Rights Information and Orphan Works – Autortiesību informācijas un nenosakāmu autortiesību subjektu darbu pieejas reģistri);

| 2) | laikrakstiem, žurnāliem, specializētiem žurnāliem un periodiskajiem izdevumiem:






  a) | periodisko izdevumu ISSN (International Standard Serial Number – starptautiskais standarta seriālizdevumu numurs); |
| --- | --- | --- |

2)

laikrakstiem, žurnāliem, specializētiem žurnāliem un periodiskajiem izdevumiem:

a)

periodisko izdevumu ISSN (International Standard Serial Number – starptautiskais standarta seriālizdevumu numurs);

| b) | bibliotēku fondu un kolekciju indeksus un katalogus; |
| --- | --- |

b)

bibliotēku fondu un kolekciju indeksus un katalogus;

| c) | obligātos eksemplārus; |
| --- | --- |

c)

obligātos eksemplārus;

| d) | izdevēju asociācijas un autoru un žurnālistu asociācijas attiecīgajā valstī; |
| --- | --- |

d)

izdevēju asociācijas un autoru un žurnālistu asociācijas attiecīgajā valstī;

| e) | attiecīgo mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizāciju, tostarp reproducēšanas tiesību organizāciju, datubāzes; |
| --- | --- |

e)

attiecīgo mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizāciju, tostarp reproducēšanas tiesību organizāciju, datubāzes;

| 3) | grāmatās, specializētos žurnālos, laikrakstos un žurnālos vai citos darbos esošiem vizuāliem darbiem, tostarp tēlotājmākslas darbiem, fotogrāfijām, ilustrācijām, dizaina darbiem, arhitektūras darbiem un pēdējo minēto darbu skicēm, kā arī citiem šādiem darbiem:






  a) | šā pielikuma 1. un 2. punktā minētos informācijas avotus; |
| --- | --- | --- |

3)

grāmatās, specializētos žurnālos, laikrakstos un žurnālos vai citos darbos esošiem vizuāliem darbiem, tostarp tēlotājmākslas darbiem, fotogrāfijām, ilustrācijām, dizaina darbiem, arhitektūras darbiem un pēdējo minēto darbu skicēm, kā arī citiem šādiem darbiem:

a)

šā pielikuma 1. un 2. punktā minētos informācijas avotus;

| b) | attiecīgo mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizāciju, jo īpaši vizuālās mākslas organizāciju, un tostarp reproducēšanas tiesību organizāciju, datubāzes; |
| --- | --- |

b)

attiecīgo mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizāciju, jo īpaši vizuālās mākslas organizāciju, un tostarp reproducēšanas tiesību organizāciju, datubāzes;

| c) | attiecīgos gadījumos fotoaģentūru datubāzes; |
| --- | --- |

c)

attiecīgos gadījumos fotoaģentūru datubāzes;

| 4) | audiovizuāliem darbiem un fonogrammām:






  a) | obligātos eksemplārus; |
| --- | --- | --- |

4)

audiovizuāliem darbiem un fonogrammām:

a)

obligātos eksemplārus;

| b) | producentu asociācijas attiecīgajā valstī; |
| --- | --- |

b)

producentu asociācijas attiecīgajā valstī;

| c) | filmu vai audioierakstu mantojuma iestāžu un valstu bibliotēku datubāzes; |
| --- | --- |

c)

filmu vai audioierakstu mantojuma iestāžu un valstu bibliotēku datubāzes;

| d) | datubāzes, kuros iekļauti attiecīgi standarti un identifikatori, piemēram, audiovizuālu materiālu ISAN (International Standard Audiovisual Number – starptautiskais standarta audiovizuālais numurs) datubāzi, mūzikas darbu ISWC (International Standard Music Work Code – starptautiskais mūzikas darba standarta kods) un fonogrammu ISRC (International Standard Recording Code – starptautiskais standarta mūzikas ieraksta kods); |
| --- | --- |

d)

datubāzes, kuros iekļauti attiecīgi standarti un identifikatori, piemēram, audiovizuālu materiālu ISAN (International Standard Audiovisual Number – starptautiskais standarta audiovizuālais numurs) datubāzi, mūzikas darbu ISWC (International Standard Music Work Code – starptautiskais mūzikas darba standarta kods) un fonogrammu ISRC (International Standard Recording Code – starptautiskais standarta mūzikas ieraksta kods);

| e) | attiecīgo mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizāciju, jo īpaši autoru, izpildītāju, fonogrammu producentu un audiovizuālo materiālu producentu, datubāzes; |
| --- | --- |

e)

attiecīgo mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizāciju, jo īpaši autoru, izpildītāju, fonogrammu producentu un audiovizuālo materiālu producentu, datubāzes;

| f) | darba veidotāju, dalībnieku utt. sarakstu un citu informāciju uz darba iepakojuma; |
| --- | --- |

f)

darba veidotāju, dalībnieku utt. sarakstu un citu informāciju uz darba iepakojuma;

| g) | citu tādu attiecīgu asociāciju datubāzes, kuras pārstāv tiesību subjektu specifiskas kategorijas. |
| --- | --- |

g)

citu tādu attiecīgu asociāciju datubāzes, kuras pārstāv tiesību subjektu specifiskas kategorijas.

---

LĒMUMI

| 27.10.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 299/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 299/13

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 994/2012/ES

(2012. gada 25. oktobris),

ar ko izveido informācijas apmaiņas mehānismu attiecībā uz starpvaldību nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm enerģētikas jomā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 194. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Eiropadome ir aicinājusi dalībvalstis no 2012. gada 1. janvāra informēt Komisiju par visiem saviem jauniem un esošiem divpusējiem enerģētikas nozares nolīgumiem ar trešām valstīm. Komisijai šo informāciju vajadzētu piemērotā veidā darīt pieejamu visām pārējām dalībvalstīm, ņemot vērā sensitīvas komercinformācijas aizsardzības nepieciešamību. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome ir aicinājusi dalībvalstis no 2012. gada 1. janvāra informēt Komisiju par visiem saviem jauniem un esošiem divpusējiem enerģētikas nozares nolīgumiem ar trešām valstīm. Komisijai šo informāciju vajadzētu piemērotā veidā darīt pieejamu visām pārējām dalībvalstīm, ņemot vērā sensitīvas komercinformācijas aizsardzības nepieciešamību.

| (2) | Līguma par Eiropas Savienību (LES) 4. pantā paredzēts, ka dalībvalstis veic visus atbilstīgos pasākumus, lai nodrošinātu no Līgumiem vai Savienības iestāžu aktiem izrietošo pienākumu izpildi. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāizvairās no jebkādas nesaderības starp Savienības tiesību aktiem un starptautiskiem nolīgumiem, kas noslēgti starp dalībvalstīm un trešām valstīm, vai jānovērš šāda nesaderība. |
| --- | --- |

(2)

Līguma par Eiropas Savienību (LES) 4. pantā paredzēts, ka dalībvalstis veic visus atbilstīgos pasākumus, lai nodrošinātu no Līgumiem vai Savienības iestāžu aktiem izrietošo pienākumu izpildi. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāizvairās no jebkādas nesaderības starp Savienības tiesību aktiem un starptautiskiem nolīgumiem, kas noslēgti starp dalībvalstīm un trešām valstīm, vai jānovērš šāda nesaderība.

| (3) | Iekšējā enerģijas tirgus pareizai darbībai ir vajadzīgs, lai enerģijas importu Savienībā pilnībā reglamentētu noteikumi, ar ko izveido iekšējo enerģijas tirgu. Iekšējais enerģijas tirgus, kas nedarbojas pareizi, nostāda Savienību neaizsargātā un neizdevīgā stāvoklī attiecībā uz energoapgādes drošību un mazina tās iespējamo devumu Eiropas patērētājiem un ražotājiem. Augsts pārredzamības līmenis attiecībā uz nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm enerģētikas jomā ļautu Savienībai solidaritātes garā saskaņoti rīkoties, lai nodrošinātu, ka šādi nolīgumi atbilst Savienības tiesību aktiem un efektīvi aizsargā energoapgādi. Šāda pārredzamība arī uzlabotu gan Savienības iekšējo sadarbību ārējās attiecībās enerģētikas jomā, gan to Savienības ilgtermiņa politikas mērķu sasniegšanu, kas saistīti ar enerģētiku, klimatu un energoapgādes drošību. |
| --- | --- |

(3)

Iekšējā enerģijas tirgus pareizai darbībai ir vajadzīgs, lai enerģijas importu Savienībā pilnībā reglamentētu noteikumi, ar ko izveido iekšējo enerģijas tirgu. Iekšējais enerģijas tirgus, kas nedarbojas pareizi, nostāda Savienību neaizsargātā un neizdevīgā stāvoklī attiecībā uz energoapgādes drošību un mazina tās iespējamo devumu Eiropas patērētājiem un ražotājiem. Augsts pārredzamības līmenis attiecībā uz nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm enerģētikas jomā ļautu Savienībai solidaritātes garā saskaņoti rīkoties, lai nodrošinātu, ka šādi nolīgumi atbilst Savienības tiesību aktiem un efektīvi aizsargā energoapgādi. Šāda pārredzamība arī uzlabotu gan Savienības iekšējo sadarbību ārējās attiecībās enerģētikas jomā, gan to Savienības ilgtermiņa politikas mērķu sasniegšanu, kas saistīti ar enerģētiku, klimatu un energoapgādes drošību.

| (4) | Tāpēc būtu jāizveido jauns informācijas apmaiņas mehānisms. Tam būtu jāattiecas tikai uz starpvaldību nolīgumiem, kas ietekmē iekšējo enerģijas tirgu vai energoapgādes drošību Savienībā, jo šie divi jautājumi savā starpā ir cieši saistīti. Sākotnējam novērtējumam par to, vai starpvaldību nolīgums vai cits dokuments, uz ko skaidri atsaucas starpvaldību nolīgums, ietekmē iekšējo enerģijas tirgu vai energoapgādes drošību Savienībā, vajadzētu būt dalībvalstu ziņā; šaubu gadījumā dalībvalstīm vajadzētu apspriesties ar Komisiju. Nolīgumi, kas vairs nav spēkā vai arī vairs netiek piemēroti, principā neietekmē iekšējo enerģijas tirgu vai energoapgādes drošību Savienībā, tāpēc uz tiem nebūtu jāattiecas šim informācijas apmaiņas mehānismam. Informācijas apmaiņas mehānismam būtu jo īpaši jāietver visi starpvaldību nolīgumi, kuri ietekmē gāzes, naftas vai elektroenerģijas piegādi, ko veic, izmantojot fiksētu infrastruktūru, vai kuri ietekmē Savienībā importētās enerģijas apjomu. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc būtu jāizveido jauns informācijas apmaiņas mehānisms. Tam būtu jāattiecas tikai uz starpvaldību nolīgumiem, kas ietekmē iekšējo enerģijas tirgu vai energoapgādes drošību Savienībā, jo šie divi jautājumi savā starpā ir cieši saistīti. Sākotnējam novērtējumam par to, vai starpvaldību nolīgums vai cits dokuments, uz ko skaidri atsaucas starpvaldību nolīgums, ietekmē iekšējo enerģijas tirgu vai energoapgādes drošību Savienībā, vajadzētu būt dalībvalstu ziņā; šaubu gadījumā dalībvalstīm vajadzētu apspriesties ar Komisiju. Nolīgumi, kas vairs nav spēkā vai arī vairs netiek piemēroti, principā neietekmē iekšējo enerģijas tirgu vai energoapgādes drošību Savienībā, tāpēc uz tiem nebūtu jāattiecas šim informācijas apmaiņas mehānismam. Informācijas apmaiņas mehānismam būtu jo īpaši jāietver visi starpvaldību nolīgumi, kuri ietekmē gāzes, naftas vai elektroenerģijas piegādi, ko veic, izmantojot fiksētu infrastruktūru, vai kuri ietekmē Savienībā importētās enerģijas apjomu.

| (5) | No informācijas apmaiņas mehānisma būtu jāizslēdz starpvaldību nolīgumi, kas pilnībā jāpaziņo Komisijai, pamatojoties uz citiem Savienības aktiem. Tomēr minētajam atbrīvojumam nebūtu jāattiecas uz starpvaldību nolīgumiem ar trešām valstīm, kuri ietekmē gāzes infrastruktūras un gāzes piegādes attīstību un izmantošanu un par kuriem ir jāpaziņo Komisijai saskaņā ar 13. panta 6. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 994/2010 (2010. gada 20. oktobris) par gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumiem (3). Šādi nolīgumi būtu jāpaziņo saskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem noteikumiem. Lai izvairītos no dublēšanās, gadījumos, kad paziņojums iesniegts saskaņā ar šo lēmumu, Regulas (ES) Nr. 994/2010 13. panta 6. punkta a) apakšpunktā noteiktais pienākums būtu jāuzskata par izpildītu. |
| --- | --- |

(5)

No informācijas apmaiņas mehānisma būtu jāizslēdz starpvaldību nolīgumi, kas pilnībā jāpaziņo Komisijai, pamatojoties uz citiem Savienības aktiem. Tomēr minētajam atbrīvojumam nebūtu jāattiecas uz starpvaldību nolīgumiem ar trešām valstīm, kuri ietekmē gāzes infrastruktūras un gāzes piegādes attīstību un izmantošanu un par kuriem ir jāpaziņo Komisijai saskaņā ar 13. panta 6. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 994/2010 (2010. gada 20. oktobris) par gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumiem (3). Šādi nolīgumi būtu jāpaziņo saskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem noteikumiem. Lai izvairītos no dublēšanās, gadījumos, kad paziņojums iesniegts saskaņā ar šo lēmumu, Regulas (ES) Nr. 994/2010 13. panta 6. punkta a) apakšpunktā noteiktais pienākums būtu jāuzskata par izpildītu.

| (6) | Šā lēmuma darbības jomā nebūtu jāietilpst starpvaldību nolīgumiem par jautājumiem, uz kuriem attiecas Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgums. |
| --- | --- |

(6)

Šā lēmuma darbības jomā nebūtu jāietilpst starpvaldību nolīgumiem par jautājumiem, uz kuriem attiecas Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgums.

| (7) | Šis lēmums nerada pienākumus saistībā ar nolīgumiem starp komercstruktūrām. Tomēr tas dalībvalstīm neliedz Komisijai brīvprātīgi paziņot komercnolīgumus, uz kuriem nepārprotami ir atsauce starpvaldību nolīgumos. Turklāt, tā kā ir iespējams, ka komercnolīgumi satur regulatīvus noteikumus, komercsabiedrībām, kuras risina sarunas par komercnolīgumu slēgšanu ar trešo valstu ekonomikas dalībniekiem, vajadzētu būt iespējai lūgt Komisijas norādījumus, lai novērstu iespējamās pretrunas ar Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(7)

Šis lēmums nerada pienākumus saistībā ar nolīgumiem starp komercstruktūrām. Tomēr tas dalībvalstīm neliedz Komisijai brīvprātīgi paziņot komercnolīgumus, uz kuriem nepārprotami ir atsauce starpvaldību nolīgumos. Turklāt, tā kā ir iespējams, ka komercnolīgumi satur regulatīvus noteikumus, komercsabiedrībām, kuras risina sarunas par komercnolīgumu slēgšanu ar trešo valstu ekonomikas dalībniekiem, vajadzētu būt iespējai lūgt Komisijas norādījumus, lai novērstu iespējamās pretrunas ar Savienības tiesību aktiem.

| (8) | Dalībvalstīm vajadzētu iesniegt Komisijai visus pastāvošos starpvaldību nolīgumus neatkarīgi no tā, vai tie ir stājušies spēkā vai tiek provizoriski piemēroti Vīnes konvencijas par starptautisko līgumu tiesībām 25. panta nozīmē, kā arī visus jaunus starpvaldību nolīgumus. |
| --- | --- |

(8)

Dalībvalstīm vajadzētu iesniegt Komisijai visus pastāvošos starpvaldību nolīgumus neatkarīgi no tā, vai tie ir stājušies spēkā vai tiek provizoriski piemēroti Vīnes konvencijas par starptautisko līgumu tiesībām 25. panta nozīmē, kā arī visus jaunus starpvaldību nolīgumus.

| (9) | Lielāka pārredzamība saistībā ar turpmākiem starpvaldību nolīgumiem, par kuriem dalībvalstis un trešās valstis apspriedīsies vai apspriežas enerģētikas jomā, varētu sekmēt konsekvenci dalībvalstu pieejā šādiem nolīgumiem, atbilstību Savienības tiesību aktiem un veicināt energoapgādes drošību Savienībā. Tādēļ dalībvalstīm vajadzētu būt izvēlei paziņot Komisijai par sarunām saistībā ar jaunu starpvaldību nolīgumu noslēgšanu vai grozījumu veikšanu spēkā esošajos starpvaldību nolīgumos. Ja dalībvalstis izvēlas minēto iespēju, Komisija būtu regulāri jāinformē par sarunu gaitu. Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai aicināt Komisiju piedalīties sarunās kā novērotājai.
  Komisijai arī vajadzētu būt iespējai piedalīties kā novērotājai pēc sava lūguma ar nosacījumu, ka attiecīgā dalībvalsts tam piekrīt. Dalībvalstīm arī vajadzētu būt iespējai lūgt Komisijas palīdzību sarunās ar trešām valstīm. Tādā gadījumā Komisijai vajadzētu būt iespējai sniegt padomus par to, kā izvairīties no nesaderības ar Savienības tiesību aktiem, un vērst uzmanību uz Savienības enerģētikas politikas mērķiem un dalībvalstu solidaritātes principu. |
| --- | --- |

(9)

Lielāka pārredzamība saistībā ar turpmākiem starpvaldību nolīgumiem, par kuriem dalībvalstis un trešās valstis apspriedīsies vai apspriežas enerģētikas jomā, varētu sekmēt konsekvenci dalībvalstu pieejā šādiem nolīgumiem, atbilstību Savienības tiesību aktiem un veicināt energoapgādes drošību Savienībā. Tādēļ dalībvalstīm vajadzētu būt izvēlei paziņot Komisijai par sarunām saistībā ar jaunu starpvaldību nolīgumu noslēgšanu vai grozījumu veikšanu spēkā esošajos starpvaldību nolīgumos. Ja dalībvalstis izvēlas minēto iespēju, Komisija būtu regulāri jāinformē par sarunu gaitu. Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai aicināt Komisiju piedalīties sarunās kā novērotājai.

Komisijai arī vajadzētu būt iespējai piedalīties kā novērotājai pēc sava lūguma ar nosacījumu, ka attiecīgā dalībvalsts tam piekrīt. Dalībvalstīm arī vajadzētu būt iespējai lūgt Komisijas palīdzību sarunās ar trešām valstīm. Tādā gadījumā Komisijai vajadzētu būt iespējai sniegt padomus par to, kā izvairīties no nesaderības ar Savienības tiesību aktiem, un vērst uzmanību uz Savienības enerģētikas politikas mērķiem un dalībvalstu solidaritātes principu.

| (10) | Komisijai būtu jāizvērtē esošo starpvaldību nolīgumu saderība ar Savienības tiesību aktiem. Nesaderības gadījumā dalībvalstīm būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai rastu piemērotu risinājumu atklātās nesaderības novēršanai. |
| --- | --- |

(10)

Komisijai būtu jāizvērtē esošo starpvaldību nolīgumu saderība ar Savienības tiesību aktiem. Nesaderības gadījumā dalībvalstīm būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai rastu piemērotu risinājumu atklātās nesaderības novēršanai.

| (11) | Lai nodrošinātu lielāku pārredzamību un izvairītos no iespējamām pretrunām ar Savienības tiesību aktiem, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai informēt Komisiju par jaunu starpvaldību nolīgumu ar trešo valsti pirms sarunām vai to laikā. Ja dalībvalsts, kas ir panākusi vienošanos par starpvaldību nolīgumu, ir attiecīgi informējusi Komisiju pirms sarunu noslēgšanas un ir iesniegusi tai starpvaldību nolīguma projektu, Komisijai vajadzētu būt iespējai informēt minēto dalībvalsti par savu atzinumu attiecībā uz panāktā nolīguma saderību ar Savienības tiesību aktiem. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 258. pantu Komisijai ir tiesības uzsākt tiesvedību par pārkāpumu, ja tā uzskata, ka dalībvalsts ir pārkāpusi savus pienākumus saskaņā ar LESD. |
| --- | --- |

(11)

Lai nodrošinātu lielāku pārredzamību un izvairītos no iespējamām pretrunām ar Savienības tiesību aktiem, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai informēt Komisiju par jaunu starpvaldību nolīgumu ar trešo valsti pirms sarunām vai to laikā. Ja dalībvalsts, kas ir panākusi vienošanos par starpvaldību nolīgumu, ir attiecīgi informējusi Komisiju pirms sarunu noslēgšanas un ir iesniegusi tai starpvaldību nolīguma projektu, Komisijai vajadzētu būt iespējai informēt minēto dalībvalsti par savu atzinumu attiecībā uz panāktā nolīguma saderību ar Savienības tiesību aktiem. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 258. pantu Komisijai ir tiesības uzsākt tiesvedību par pārkāpumu, ja tā uzskata, ka dalībvalsts ir pārkāpusi savus pienākumus saskaņā ar LESD.

| (12) | Visi galīgie, ratificētie starpvaldību nolīgumi, uz kuriem attiecas šis lēmums, būtu jānosūta Komisijai, lai visas pārējās dalībvalstis varētu būt pilnībā informētas. |
| --- | --- |

(12)

Visi galīgie, ratificētie starpvaldību nolīgumi, uz kuriem attiecas šis lēmums, būtu jānosūta Komisijai, lai visas pārējās dalībvalstis varētu būt pilnībā informētas.

| (13) | Komisijai visa saņemtā informācija būtu drošā elektroniskā veidā jādara pieejama visām pārējām dalībvalstīm. Komisijai būtu jāņem vērā dalībvalstu lūgumi uzskatīt iesniegto informāciju par konfidenciālu. Tomēr konfidencialitātes lūgumiem nevajadzētu ierobežot pašas Komisijas piekļuvi konfidenciālai informācijai, jo Komisijai, lai veiktu izvērtējumu, ir vajadzīga vispusīga informācija. Komisijai vajadzētu būt atbildīgai par konfidencialitātes klauzulas piemērošanas garantēšanu. Konfidencialitātes lūgumiem nevajadzētu skart tiesības piekļūt dokumentiem, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (4). |
| --- | --- |

(13)

Komisijai visa saņemtā informācija būtu drošā elektroniskā veidā jādara pieejama visām pārējām dalībvalstīm. Komisijai būtu jāņem vērā dalībvalstu lūgumi uzskatīt iesniegto informāciju par konfidenciālu. Tomēr konfidencialitātes lūgumiem nevajadzētu ierobežot pašas Komisijas piekļuvi konfidenciālai informācijai, jo Komisijai, lai veiktu izvērtējumu, ir vajadzīga vispusīga informācija. Komisijai vajadzētu būt atbildīgai par konfidencialitātes klauzulas piemērošanas garantēšanu. Konfidencialitātes lūgumiem nevajadzētu skart tiesības piekļūt dokumentiem, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (4).

| (14) | Ja dalībvalsts kādu starpvaldību nolīgumu uzskata par konfidenciālu, tai būtu jāsniedz Komisijai tā kopsavilkums, lai par minēto kopsavilkumu varētu informēt pārējās dalībvalstis. |
| --- | --- |

(14)

Ja dalībvalsts kādu starpvaldību nolīgumu uzskata par konfidenciālu, tai būtu jāsniedz Komisijai tā kopsavilkums, lai par minēto kopsavilkumu varētu informēt pārējās dalībvalstis.

| (15) | Savienības līmenī pastāvīgi apmainoties ar informāciju par starpvaldību nolīgumiem, vajadzētu būt iespējai izstrādāt paraugpraksi. Balstoties uz minēto paraugpraksi, Komisijai, vajadzības gadījumā Savienības ārpolitikas jautājumos sadarbojoties ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD), būtu jāizstrādā standarta klauzulas, ko varētu pēc izvēles izmantot starpvaldību nolīgumos starp dalībvalstīm un trešām valstīm. Šādu standarta klauzulu izmantošanas mērķim vajadzētu būt izvairīties no starpvaldību nolīgumu nesaderības ar Savienības tiesību aktiem, jo īpaši ar konkurences jomas tiesību aktiem un enerģijas iekšējā tirgus noteikumiem, un no nesaderības ar starptautiskiem nolīgumiem, ko noslēgusi Savienība. To izmantošanai vajadzētu būt pēc izvēles, un vajadzētu būt iespējai pielāgot to saturu katram konkrētam gadījumam. |
| --- | --- |

(15)

Savienības līmenī pastāvīgi apmainoties ar informāciju par starpvaldību nolīgumiem, vajadzētu būt iespējai izstrādāt paraugpraksi. Balstoties uz minēto paraugpraksi, Komisijai, vajadzības gadījumā Savienības ārpolitikas jautājumos sadarbojoties ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD), būtu jāizstrādā standarta klauzulas, ko varētu pēc izvēles izmantot starpvaldību nolīgumos starp dalībvalstīm un trešām valstīm. Šādu standarta klauzulu izmantošanas mērķim vajadzētu būt izvairīties no starpvaldību nolīgumu nesaderības ar Savienības tiesību aktiem, jo īpaši ar konkurences jomas tiesību aktiem un enerģijas iekšējā tirgus noteikumiem, un no nesaderības ar starptautiskiem nolīgumiem, ko noslēgusi Savienība. To izmantošanai vajadzētu būt pēc izvēles, un vajadzētu būt iespējai pielāgot to saturu katram konkrētam gadījumam.

| (16) | Ņemot vērā iekšējā enerģijas tirgus pastāvēšanu un Savienības enerģētikas politikas mērķus, dalībvalstīm, risinot sarunas par starpvaldību nolīgumiem enerģētikas jomā, kuri ietekmē Savienības enerģētikas politiku, vajadzētu pienācīgi ņemt vērā minētos mērķus. |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā iekšējā enerģijas tirgus pastāvēšanu un Savienības enerģētikas politikas mērķus, dalībvalstīm, risinot sarunas par starpvaldību nolīgumiem enerģētikas jomā, kuri ietekmē Savienības enerģētikas politiku, vajadzētu pienācīgi ņemt vērā minētos mērķus.

| (17) | Uzlabotām savstarpējām zināšanām par esošiem un jauniem starpvaldību nolīgumiem būtu jādod iespēja labāk koordinēt enerģētikas jautājumus starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un Komisiju. Šādai uzlabotai koordinācijai būtu jādod iespēja dalībvalstīm pilnībā izmantot Savienības politisko un ekonomisko ietekmi un Komisijai – piedāvāt risinājumus apzinātajām problēmām, kas saistītas ar starpvaldību nolīgumiem. |
| --- | --- |

(17)

Uzlabotām savstarpējām zināšanām par esošiem un jauniem starpvaldību nolīgumiem būtu jādod iespēja labāk koordinēt enerģētikas jautājumus starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un Komisiju. Šādai uzlabotai koordinācijai būtu jādod iespēja dalībvalstīm pilnībā izmantot Savienības politisko un ekonomisko ietekmi un Komisijai – piedāvāt risinājumus apzinātajām problēmām, kas saistītas ar starpvaldību nolīgumiem.

| (18) | Komisijai būtu jāsekmē un jāveicina koordinācija starp dalībvalstīm nolūkā uzlabot Savienības kopējo stratēģisko lomu, izmantojot spēcīgu un efektīvu koordinētu pieeju enerģijas ražotājām valstīm, tranzītvalstīm un patēriņa valstīm. |
| --- | --- |

(18)

Komisijai būtu jāsekmē un jāveicina koordinācija starp dalībvalstīm nolūkā uzlabot Savienības kopējo stratēģisko lomu, izmantojot spēcīgu un efektīvu koordinētu pieeju enerģijas ražotājām valstīm, tranzītvalstīm un patēriņa valstīm.

| (19) | Informācijas apmaiņas mehānisms, tostarp izvērtējumi, kas dalībvalstīm jāveic, to īstenojot, neskar Savienības noteikumu par pārkāpumiem, valsts atbalstu un konkurenci piemērošanu. |
| --- | --- |

(19)

Informācijas apmaiņas mehānisms, tostarp izvērtējumi, kas dalībvalstīm jāveic, to īstenojot, neskar Savienības noteikumu par pārkāpumiem, valsts atbalstu un konkurenci piemērošanu.

| (20) | Komisijai būtu jāizvērtē, vai šis lēmums ir pietiekams un efektīvs, lai nodrošinātu starpvaldību nolīgumu saderību ar Savienības tiesību aktiem un augstu koordinācijas līmeni starp dalībvalstīm attiecībā uz starpvaldību nolīgumiem enerģētikas jomā. |
| --- | --- |

(20)

Komisijai būtu jāizvērtē, vai šis lēmums ir pietiekams un efektīvs, lai nodrošinātu starpvaldību nolīgumu saderību ar Savienības tiesību aktiem un augstu koordinācijas līmeni starp dalībvalstīm attiecībā uz starpvaldību nolīgumiem enerģētikas jomā.

| (21) | Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķi, proti, informācijas apmaiņu par starpvaldību nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm enerģētikas jomā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šā lēmuma iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai, |
| --- | --- |

(21)

Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķi, proti, informācijas apmaiņu par starpvaldību nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm enerģētikas jomā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šā lēmuma iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Ar šo lēmumu tiek izveidots mehānisms informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm un Komisiju par starpvaldību nolīgumiem enerģētikas jomā, kā noteikts 2. pantā, lai tādā veidā optimizētu iekšējā enerģijas tirgus darbību.

2.   Šo lēmumu nepiemēro starpvaldību nolīgumiem, uz kuriem saskaņā ar Savienības tiesību aktiem pilnībā jau tiek attiecinātas citas konkrētas paziņošanas procedūras.

Neatkarīgi no pirmās daļas šo lēmumu piemēro starpvaldību nolīgumiem, par kuriem jāpaziņo Komisijai, ievērojot Regulas (ES) Nr. 994/2010 13. panta 6. punkta a) apakšpunktu.

2. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “starpvaldību nolīgums” ir jebkurš juridiski saistošs nolīgums starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vienu vai vairākām trešām valstīm, kurš ietekmē iekšējā enerģijas tirgus darbību vai energoapgādes drošību Savienībā, tomēr, ja šāds juridiski saistošs nolīgums attiecas arī uz citiem jautājumiem, tikai tie noteikumi, kas attiecas uz enerģētiku, tostarp vispārīgi noteikumi, kuri attiecas uz minētajiem ar enerģētiku saistītajiem noteikumiem, ir uzskatāmi par “starpvaldību nolīgumu”; |
| --- | --- |

1)

“starpvaldību nolīgums” ir jebkurš juridiski saistošs nolīgums starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vienu vai vairākām trešām valstīm, kurš ietekmē iekšējā enerģijas tirgus darbību vai energoapgādes drošību Savienībā, tomēr, ja šāds juridiski saistošs nolīgums attiecas arī uz citiem jautājumiem, tikai tie noteikumi, kas attiecas uz enerģētiku, tostarp vispārīgi noteikumi, kuri attiecas uz minētajiem ar enerģētiku saistītajiem noteikumiem, ir uzskatāmi par “starpvaldību nolīgumu”;

| 2) | “spēkā esošs starpvaldību nolīgums” ir starpvaldību nolīgums, kas stājies spēkā vai tiek provizoriski piemērots pirms šā lēmuma stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

2)

“spēkā esošs starpvaldību nolīgums” ir starpvaldību nolīgums, kas stājies spēkā vai tiek provizoriski piemērots pirms šā lēmuma stāšanās spēkā.

3. pants

Informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm un Komisiju

1.   Dalībvalstis līdz 2013. gada 17. februārim iesniedz Komisijai visus esošos starpvaldību nolīgumus, tostarp šo nolīgumu pielikumus un grozījumus. Ja minētajos esošajos nolīgumos ir nepārprotama norāde uz citiem dokumentiem, dalībvalstis iesniedz Komisijai arī šos dokumentus, ciktāl tie satur elementus, kam ir ietekme uz iekšējā enerģijas tirgus darbību un energoapgādes drošību Savienībā. Tomēr minēto pienākumu nepiemēro attiecībā uz nolīgumiem starp komercstruktūrām.

Spēkā esoši starpvaldību nolīgumi, kas līdz šā lēmuma stāšanās spēkā dienai jau ir paziņoti Komisijai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 994/2010 13. panta 6. punkta a) apakšpunktu, ir uzskatāmi par iesniegtiem, piemērojot šo punktu, ar noteikumu, ka minētais paziņojums atbilst šā punkta pirmās daļas prasībām. Līdz 2013. gada 17. februārim dalībvalstis informē Komisiju par to, vai kāda no šādu starpvaldību nolīgumu daļām ir uzskatāma par konfidenciālu un vai sniegto informāciju var darīt zināmu pārējām dalībvalstīm.

Ja, ievērojot šo punktu, dalībvalsts iesniedz Komisijai esošus starpvaldību nolīgumus, uz kuriem arī attiecas Regulas (ES) Nr. 994/2010 13. panta 6. punkta a) apakšpunkts, uzskata, ka tā ir izpildījusi minētajā pantā noteikto paziņošanas pienākumu.

2.   Ja pēc tās pirmā izvērtējuma Komisijai ir šaubas par saskaņā ar 1. punktu iesniegto nolīgumu saderību ar Savienības tiesību aktiem, jo īpaši ar Savienības konkurences tiesībām un tiesību aktiem iekšējā enerģijas tirgus jomā, Komisija deviņu mēnešu laikā pēc tam, kad ir iesniegti minētie nolīgumi, atbilstīgi informē attiecīgās dalībvalstis.

3.   Pirms ar trešo valsti tiek sāktas sarunas par starpvaldību nolīgumu vai par esoša starpvaldību nolīguma grozīšanu vai šo sarunu laikā, dalībvalsts var rakstiski informēt Komisiju par sarunu mērķiem un noteikumiem, kuri tajās tiks aplūkoti, un var paziņot Komisijai jebkādu pārējo būtisko informāciju. Ja dalībvalsts sniedz Komisijai šādu paziņojumu par sarunām, attiecīgā dalībvalsts pastāvīgi informē Komisiju par sarunu gaitu.

Attiecīgā dalībvalsts norāda Komisijai, vai šo informāciju, kas sniegta saskaņā ar pirmo daļu, var darīt zināmu visām pārējām dalībvalstīm. Ja attiecīgā dalībvalsts ir norādījusi, ka informāciju var darīt zināmu, Komisija saņemto informāciju dara pieejamu visām dalībvalstīm drošā elektroniskā veidā, izņemot jebkuras informācijas konfidenciālās daļas, kas norādītas saskaņā ar 4. pantu.

4.   Ja kāda dalībvalsts, ievērojot 3. punktu, paziņo Komisijai par sarunām, Komisija tai var sniegt padomu par to, kā izvairīties no starpvaldību nolīguma vai grozījuma esošā starpvaldību nolīgumā, par ko tiek risinātas sarunas, nesaderības ar Savienības tiesību aktiem.

5.   Pēc starpvaldību nolīguma vai starpvaldību nolīguma grozījumu ratifikācijas attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai starpvaldību nolīgumu vai grozījumus, tostarp jebkurus nolīguma vai grozījuma pielikumus.

Ja starpvaldību nolīgumā vai grozījumā ir nepārprotama norāde uz citiem dokumentiem, dalībvalstis iesniedz arī šos dokumentus, ciktāl tie satur elementus, kam ir ietekme uz iekšējā enerģijas tirgus darbību un energoapgādes drošību Savienībā. Tomēr minēto pienākumu nepiemēro attiecībā uz nolīgumiem starp komercstruktūrām.

6.   Neskarot šā panta 7. punktu un 4. pantu, Komisija dokumentus, ko tā saņēmusi saskaņā ar 1. un 5. punktu, dara pieejamus drošā elektroniskā veidā visām pārējām dalībvalstīm.

7.   Ja dalībvalsts saskaņā ar 4. pantu uzdod Komisijai nedarīt pārējām dalībvalstīm pieejamu esošu starpvaldību nolīgumu, esoša starpvaldību nolīguma grozījumu vai jaunu starpvaldību nolīgumu, tā dara pieejamu iesniegtās informācijas apkopojumu. Minētajā apkopojumā norāda vismaz šādu informāciju par attiecīgo nolīgumu vai grozījumu:

| a) | priekšmets; |
| --- | --- |

a)

priekšmets;

| b) | mērķis un darbības joma; |
| --- | --- |

b)

mērķis un darbības joma;

| c) | ilgums; |
| --- | --- |

c)

ilgums;

| d) | līgumslēdzējas puses; |
| --- | --- |

d)

līgumslēdzējas puses;

| e) | informācija par galvenajiem elementiem. |
| --- | --- |

e)

informācija par galvenajiem elementiem.

Komisija apkopojumus elektroniskā veidā dara pieejamus visām pārējām dalībvalstīm.

4. pants

Konfidencialitāte

1.   Dalībvalsts, sniedzot Komisijai informāciju saskaņā ar šā lēmuma 3. panta 1. līdz 6. punktu, var norādīt, vai kāda informācijas daļa, vai nu komercinformācija, vai cita informācija, kuras izpaušana varētu radīt kaitējumu iesaistītajām pusēm, ir uzskatāma par konfidenciālu un vai sniegto informāciju var darīt zināmu pārējām dalībvalstīm. Komisija ievēro minētās norādes.

2.   Konfidencialitātes lūgumi saskaņā ar šo pantu neierobežo pašas Komisijas piekļuvi konfidenciālajai informācijai. Komisija nodrošina, ka piekļuve konfidenciālai informācijai tiek piešķirta stingri ierobežotam to Komisijas dienestu lokam, kuriem piekļuve šai informācijai ir pilnīgi nepieciešama.

5. pants

Komisijas palīdzība

Ja dalībvalsts, ievērojot 3. panta 3. punktu, paziņo Komisijai par sarunām, minētā dalībvalsts var lūgt Komisiju sniegt palīdzību minētajās sarunās.

Pēc attiecīgās dalībvalsts lūguma vai pēc Komisijas lūguma un ar attiecīgās dalībvalsts rakstisku apstiprinājumu Komisija var piedalīties sarunās kā novērotāja.

Ja Komisija piedalās sarunās kā novērotāja, tā attiecīgajai dalībvalstij var sniegt padomu par to, kā izvairīties no starpvaldību nolīguma vai grozījuma nesaderības ar Savienības tiesību aktiem.

6. pants

Saderības izvērtējums

1.   Ja kāda dalībvalsts risina sarunas par starpvaldību nolīgumu vai esoša starpvaldību nolīguma grozījumu un ja, pamatojoties uz viņu pašu izvērtējumu, dalībvalsts nav spējusi nonākt pie stingriem secinājumiem par tā starpvaldību nolīguma vai grozījuma, par ko tiek risinātas sarunas, saderību ar Savienības tiesību aktiem, tā Komisiju informē par to pirms sarunu beigām un iesniedz nolīguma vai grozījuma projektu kopā ar jebkādiem pielikumiem.

2.   Komisija četrās nedēļās pēc dienas, kad ir saņemts nolīguma vai grozījuma projekts, tostarp to pielikumi, informē attiecīgo dalībvalsti par visām šaubām, kas tai var būt attiecībā uz starpvaldību nolīguma vai grozījuma projekta saderību ar Savienības tiesību aktiem. Ja Komisija minētajā laikposmā nav sniegusi atbildi, tiek uzskatīts, ka tai nekādu šaubu nav.

3.   Ja Komisija, ievērojot 2. punktu, informē attiecīgo dalībvalsti, ka tai ir šaubas, tā 10 nedēļās pēc 2. punktā minētās saņemšanas dienas (pārbaudes laikposms) informē attiecīgo dalībvalsti par savu atzinumu attiecībā uz attiecīgā starpvaldību nolīguma vai grozījuma projekta saderību ar Savienības tiesību aktiem. Ar attiecīgās dalībvalsts apstiprinājumu pārbaudes laikposmu var pagarināt. Ja Komisija pārbaudes laikposmā nav sniegusi atzinumu, tiek uzskatīts, ka tai nav nekādu iebildumu.

4.   Ja apstākļi to ļauj, 2. un 3. punktā minētos laikposmus samazina, vienojoties ar Komisiju.

7. pants

Koordinācija starp dalībvalstīm

Komisija veicina un sekmē koordināciju starp dalībvalstīm, lai:

| a) | pārskatītu norises saistībā ar starpvaldību nolīgumiem un censtos panākt konsekventas un saskaņotas Savienības ārējās attiecības enerģētikas jomā ar valstīm, kas ir enerģijas ražotājas, tranzītvalstis un patērētājas valstis; |
| --- | --- |

a)

pārskatītu norises saistībā ar starpvaldību nolīgumiem un censtos panākt konsekventas un saskaņotas Savienības ārējās attiecības enerģētikas jomā ar valstīm, kas ir enerģijas ražotājas, tranzītvalstis un patērētājas valstis;

| b) | identificētu kopīgas problēmas saistībā ar starpvaldību nolīgumiem un apsvērtu atbilstīgas darbības, lai risinātu minētās problēmas un attiecīgā gadījumā piedāvātu risinājumus; |
| --- | --- |

b)

identificētu kopīgas problēmas saistībā ar starpvaldību nolīgumiem un apsvērtu atbilstīgas darbības, lai risinātu minētās problēmas un attiecīgā gadījumā piedāvātu risinājumus;

| c) | pamatojoties uz paraugpraksi un apspriežoties ar dalībvalstīm, izstrādātu standarta klauzulas, ko var izmantot pēc izvēles un kuru lietojums būtiski uzlabotu turpmāko starpvaldību nolīgumu saderību ar Savienības tiesību aktiem; |
| --- | --- |

c)

pamatojoties uz paraugpraksi un apspriežoties ar dalībvalstīm, izstrādātu standarta klauzulas, ko var izmantot pēc izvēles un kuru lietojums būtiski uzlabotu turpmāko starpvaldību nolīgumu saderību ar Savienības tiesību aktiem;

| d) | attiecīgā gadījumā atbalstītu tādu daudzpusēju starpvaldību nolīgumu izstrādi, kuros ir iesaistītas vairākas dalībvalstis vai Savienība kopumā. |
| --- | --- |

d)

attiecīgā gadījumā atbalstītu tādu daudzpusēju starpvaldību nolīgumu izstrādi, kuros ir iesaistītas vairākas dalībvalstis vai Savienība kopumā.

8. pants

Ziņojumi un pārskatīšana

1.   Komisija līdz 2016. gada 1. janvārim iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ziņojumu par šā lēmuma piemērošanu.

2.   Ziņojumā jo īpaši novērtē apmēru, kādā šis lēmums veicina starpvaldību nolīgumu saderību ar Savienības tiesību aktiem un augstu koordinācijas līmeni starp dalībvalstīm attiecībā uz starpvaldību nolīgumiem. Tajā arī izvērtē ietekmi, kāda šim lēmumam ir uz dalībvalstu sarunām ar trešām valstīm, un vai šā lēmuma darbības joma un tajā noteiktās procedūras ir atbilstīgas.

3.   Pēc tam, kad ir iesniegts šā panta 1. punktā minētais pirmais ziņojums, Komisija reizi trijos gados ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par informāciju, kas saņemta saskaņā ar 3. pantu, pienācīgi ņemot vērā šā lēmuma noteikumus, kas attiecas uz konfidencialitāti.

9. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

10. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2012. gada 25. oktobrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  OV C 68, 6.3.2012., 65. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. septembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2012. gada 4. oktobra lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 295, 12.11.2010., 1. lpp.

3

(4)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

4

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 27.10.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 299/18 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 299/18

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 995/2012

(2012. gada 26. oktobris),

ar ko pieņem sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenojams Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1608/2003/EK par Kopienas zinātnes un tehnoloģijas statistikas izstrādāšanu un pilnveidošanu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. jūlija Lēmumu Nr. 1608/2003/EK par Kopienas zinātnes un tehnoloģijas statistikas izstrādāšanu un pilnveidošanu (1) un jo īpaši tā 3. pantu,

tā kā:

| (1) | Lai ņemtu vērā attīstību zinātnes un tehnoloģijas statistikas jomā, kā arī jaunas, sīkākas un biežākas statistikas pieprasījumus, būtu jānosaka jauni Lēmuma Nr. 1608/2003/EK ieviešanas pasākumi. |
| --- | --- |

(1)

Lai ņemtu vērā attīstību zinātnes un tehnoloģijas statistikas jomā, kā arī jaunas, sīkākas un biežākas statistikas pieprasījumus, būtu jānosaka jauni Lēmuma Nr. 1608/2003/EK ieviešanas pasākumi.

| (2) | Arī turpmāk būtu jāsniedz statistikas atbalsts lēmumiem pašreizējās politikas jomās, un jāapmierina papildu pieprasījums, ko rada jaunas politikas ierosmes, lai vislabāk izmantotu pieejamos resursus un samazinātu informācijas sniegšanas slogu. |
| --- | --- |

(2)

Arī turpmāk būtu jāsniedz statistikas atbalsts lēmumiem pašreizējās politikas jomās, un jāapmierina papildu pieprasījums, ko rada jaunas politikas ierosmes, lai vislabāk izmantotu pieejamos resursus un samazinātu informācijas sniegšanas slogu.

| (3) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku (2) ir atsauces pamatdokuments, jo īpaši attiecībā uz noteikumiem par piekļuvi administratīvo datu avotiem un statistikas konfidencialitāti. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku (2) ir atsauces pamatdokuments, jo īpaši attiecībā uz noteikumiem par piekļuvi administratīvo datu avotiem un statistikas konfidencialitāti.

| (4) | Ir jānodrošina, ka Eiropas zinātnes un tehnoloģijas statistika atbilst citiem starptautiskajiem standartiem. Tāpēc jāņem vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) un citu starptautisko organizāciju veiktais darbs. Jo īpaši par atsauces pamatdokumentiem būtu jāuzskata Fraskati rokasgrāmata par pētniecības un attīstības statistiku, Kanberas rokasgrāmata par statistiku attiecībā uz zinātnei un tehnoloģijai veltītajiem cilvēkresursiem, ESAO izdotā ESAO Patentu statistikas rokasgrāmata, kā arī ESAO un Eiropas Komisijas (Eurostat) kopīgi izdotā Oslo rokasgrāmata par inovācijas statistiku. |
| --- | --- |

(4)

Ir jānodrošina, ka Eiropas zinātnes un tehnoloģijas statistika atbilst citiem starptautiskajiem standartiem. Tāpēc jāņem vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) un citu starptautisko organizāciju veiktais darbs. Jo īpaši par atsauces pamatdokumentiem būtu jāuzskata Fraskati rokasgrāmata par pētniecības un attīstības statistiku, Kanberas rokasgrāmata par statistiku attiecībā uz zinātnei un tehnoloģijai veltītajiem cilvēkresursiem, ESAO izdotā ESAO Patentu statistikas rokasgrāmata, kā arī ESAO un Eiropas Komisijas (Eurostat) kopīgi izdotā Oslo rokasgrāmata par inovācijas statistiku.

| (5) | Skaidrības labad būtu jāatceļ Komisijas 2004. gada 22. aprīļa Regula (EK) Nr. 753/2004, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1608/2003/EK par zinātnes un tehnoloģijas statistiku (3), un Komisijas 2004. gada 13. augusta Regula (EK) Nr. 1450/2004, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1608/2003/EK par Kopienas zinātnes un tehnoloģijas statistikas izstrādāšanu un pilnveidošanu (4). |
| --- | --- |

(5)

Skaidrības labad būtu jāatceļ Komisijas 2004. gada 22. aprīļa Regula (EK) Nr. 753/2004, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1608/2003/EK par zinātnes un tehnoloģijas statistiku (3), un Komisijas 2004. gada 13. augusta Regula (EK) Nr. 1450/2004, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1608/2003/EK par Kopienas zinātnes un tehnoloģijas statistikas izstrādāšanu un pilnveidošanu (4).

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Statistikas sistēmas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Statistikas sistēmas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šajā regulā ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par Eiropas zinātnes un tehnoloģijas statistikas sagatavošanu.

2. pants

1.   Šī regula attiecas uz šādām jomām:

| a) | statistika par pētniecību un attīstību; |
| --- | --- |

a)

statistika par pētniecību un attīstību;

| b) | statistika par valsts budžeta apropriācijām vai izdevumiem pētniecībai un attīstībai (GBAORD); |
| --- | --- |

b)

statistika par valsts budžeta apropriācijām vai izdevumiem pētniecībai un attīstībai (GBAORD);

| c) | inovācijas statistika; |
| --- | --- |

c)

inovācijas statistika;

| d) | statistika par zinātnei un tehnoloģijai veltītajiem cilvēkresursiem, ietverot statistiku pēc dzimumiem un mobilitātes, statistiku par patentiem, statistiku par augstās tehnoloģijas nozarēm un uz zināšanām balstītiem pakalpojumiem, kā arī citu statistiku par zinātni un tehnoloģiju. |
| --- | --- |

d)

statistika par zinātnei un tehnoloģijai veltītajiem cilvēkresursiem, ietverot statistiku pēc dzimumiem un mobilitātes, statistiku par patentiem, statistiku par augstās tehnoloģijas nozarēm un uz zināšanām balstītiem pakalpojumiem, kā arī citu statistiku par zinātni un tehnoloģiju.

Statistikas mainīgo lielumu saraksti, aptvertās darbības un sektori, rezultātu iedalījumi, biežums, datu nosūtīšanas termiņi un pārskata periods ir noteikts I un II pielikumā.

Attiecībā uz 1. punkta d) apakšpunktā minētajām jomām nepieciešamos datus iegūst no esošiem statistikas vai citu datu avotiem saskaņā ar I pielikuma 3. sadaļu.

2.   Statistikas mainīgo lielumu saraksti, aptvertās darbības un sektori, rezultātu iedalījumi, biežums, datu nosūtīšanas termiņi un citi rādītāji, kas noteikti I un II pielikumā, vajadzības gadījumā tiek regulāri pārskatīti.

3. pants

Dalībvalstis iegūst vajadzīgos datus, izmantojot dažādus avotus, piemēram, kombinējot izlases apsekojumus, administratīvus datu avotus vai citus datu avotus. Šiem citiem datu avotiem kvalitātes vai statistiskā aplēsu procedūru ziņā jābūt vismaz līdzvērtīgiem izlases apsekojumiem vai administratīvo datu avotiem.

4. pants

Regulas I un II pielikumā minētā statistika pamatojas uz saskaņotiem jēdzieniem un definīcijām, jo īpaši tām, kas iekļautas Fraskati rokasgrāmatas (pētniecības un attīstības statistika), Kanberas rokasgrāmatas (statistika par zinātnei un tehnoloģijai veltītajiem cilvēkresursiem), ESAO Patentu statistikas rokasgrāmatas (patentu statistika), Oslo rokasgrāmatas (inovāciju statistika) jaunākajās redakcijās vai citos saskaņotos standartos.

5. pants

Dalībvalstis sniedz Komisijai (Eurostat) I un II pielikumā minētos mainīgos lielumus, tostarp konfidenciālus datus, izmantojot Komisijas (Eurostat) sadarbībā ar dalībvalstīm noteiktos tehniskos standartus.

Dalībvalstis brīvprātīgi var sniegt Komisijai (Eurostat) individuālo datu kopas par inovācijas statistiku, izmantojot Komisijas (Eurostat) noteiktos tehniskos standartus.

6. pants

1.   Dalībvalstis veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu sniegto datu kvalitāti.

2.   Dalībvalstis sniedz Komisijai (Eurostat) standartu kvalitātes ziņojumus attiecībā uz datiem par:

| a) | pētniecību un attīstību; |
| --- | --- |

a)

pētniecību un attīstību;

| b) | valsts budžeta apropriācijām vai izdevumiem pētniecībai un attīstībai (GBAORD); |
| --- | --- |

b)

valsts budžeta apropriācijām vai izdevumiem pētniecībai un attīstībai (GBAORD);

| c) | inovāciju. |
| --- | --- |

c)

inovāciju.

Attiecībā uz statistiku par pētniecību un attīstību tiek sagatavoti atsevišķi kvalitātes ziņojumi par uzņēmējdarbības sektoru, valdības sektoru un augstākās izglītības sektoru. Kvalitātes ziņojumi par privāto bezpeļņas sektoru tiek sagatavoti tikai tad, ja tā pētniecības un attīstības izdevumu daļa visos kopējos nacionālajos pētniecības un attīstības izdevumos ir lielāka par 5 %.

3.   Dalībvalstis sagatavo kvalitātes ziņojumus saskaņā ar III pielikumā minētajiem noteikumiem, un tajos ietver informāciju par Regulas (EK) Nr. 223/2009 12. panta 1. punktā definētajiem kvalitātes kritērijiem.

4.   Pirmos kvalitātes ziņojumus par pētniecību un attīstību un valsts budžeta apropriācijām vai izdevumiem pētniecībai un attīstībai sagatavo par 2011. pārskata gada datiem, un tos iesniedz līdz 2013. gada 31. oktobrim. Pirmos kvalitātes ziņojumus par inovācijas statistiku sagatavo par 2012. pārskata gada datiem, un tos iesniedz līdz 2014. gada 31. oktobrim. Turpmākos kvalitātes ziņojumus Komisijai (Eurostat) iesniedz katru otro gadu 22 mēnešu laikā pēc tam, kad ir beidzies pārskata gads, par kuru savākti dati.

7. pants

Regulu (EK) Nr. 753/2004 un Regulu (EK) Nr. 1450/2004 atceļ.

Tomēr Regulu (EK) Nr. 753/2004 turpina piemērot statistikai par pētniecību un attīstību un valsts budžeta apropriācijām vai izdevumiem pētniecībai un attīstībai 2011. pārskata gadam.

Atsauces uz atceltajām regulām uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

8. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 26. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 230, 16.9.2003., 1. lpp.

1

(2)  OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.

2

(3)  OV L 118, 23.4.2004., 23. lpp.

3

(4)  OV L 267, 14.8.2004., 32. lpp.

4

---

I PIELIKUMS

ZINĀTNES UN TEHNOLOĢIJAS STATISTIKA

1.   sadaļa

Statistika par pētniecību un attīstību

1.   Apkopo statistiku par visā ekonomikā veiktajām pētniecības un attīstības darbībām. Rezultāti attiecas uz visu pētniecībā un attīstībā iesaistīto vienību populāciju, kas klasificēta A līdz U sadaļā kopīgajā saimniecisko darbību statistiskajā klasifikācijā, kura izveidota ar Eiropas Padomes un Parlamenta Regulu (EK) Nr. 1893/2006 (NACE 2. red.) (1).

2.   Statistikas vienības, ko izmanto, lai apkopotu statistiku, un kas uzskaitītas 3. punktā, ir šādas: a) uzņēmumi, ko izmanto statistikai valsts līmenī un b) vietējās vienības, ko izmanto statistikai reģionālā līmenī (NUTS 2). Izmantoto statistikas vienību definīcijas (“uzņēmums” un “vietējā vienība”) ir tādas, kā noteiktas Padomes 1993. gada 15. marta Regulā (EEK) Nr. 696/93 par statistikas vienībām ražošanas sistēmas novērošanai un analīzei Kopienā (2).

3.   Turpmāk izklāstīts apkopojamās statistikas (arī pēc iedalījumiem) saraksts.

| Kods | Nosaukums | Visi sektori | Pēc darbības sektora |
| --- | --- | --- | --- |
| Uzņēmējdarbības sektors | Augstākās izglītības sektors | Valsts sektors | Privātais bezpeļņas sektors | Komentāri |
| 1.11 | Pētniecības un attīstības jomā nodarbināto personu skaits (HC) |
| | Bez iedalījuma | 1.11.0.0 | 1.11.0.1 | 1.11.0.2 | 1.11.0.3 | 1.11.0.4 | |
| | Pēc profesijas un dzimuma | 1.11.1.0 | 1.11.1.1 | 1.11.1.2 | 1.11.1.3 | 1.11.1.4 | |
| | Pēc kvalifikācijas un dzimuma | 1.11.2.0 | 1.11.2.1 | 1.11.2.2 | 1.11.2.3 | 1.11.2.4 | Pēc izvēles |
| | Pēc galvenās saimnieciskās darbības (NACE) | | 1.11.3.1 | | | | |
| | Pēc zinātnes pamatnozares un dzimuma | | | 1.11.4.2 | 1.11.4.3 | | |
| | Pēc reģiona (NUTS 2) | 1.11.5.0 | 1.11.5.1 | 1.11.5.2 | 1.11.5.3 | 1.11.5.4 | |
| | Pēc reģiona (NUTS 2) un dzimuma | 1.11.6.0 | 1.11.6.1 | 1.11.6.2 | 1.11.6.3 | 1.11.6.4 | Pēc izvēles |
| | Pēc galvenās saimnieciskās darbības (NACE) un dzimuma | | 1.11.7.1 | | | | |
| 1.12 | Pētnieku skaits (HC) |
| | Bez iedalījuma | 1.12.0.0 | 1.12.0.1 | 1.12.0.2 | 1.12.0.3 | 1.12.0.4 | |
| | Pēc dzimuma | 1.12.1.0 | 1.12.1.1 | 1.12.1.2 | 1.12.1.3 | 1.12.1.4 | |
| | Pēc kvalifikācijas un dzimuma | 1.12.2.0 | 1.12.2.1 | 1.12.2.2 | 1.12.2.3 | 1.12.2.4 | Pēc izvēles |
| | Pēc galvenās saimnieciskās darbības (NACE) un dzimuma | | 1.12.3.1 | | | | |
| | Pēc zinātnes pamatnozares un dzimuma | | | 1.12.4.2 | 1.12.4.3 | | |
| | Pēc reģiona (NUTS 2) | 1.12.5.0 | 1.12.5.1 | 1.12.5.2 | 1.12.5.3 | 1.12.5.4 | |
| | Pēc reģiona (NUTS 2) un dzimuma | 1.12.6.0 | 1.12.6.1 | 1.12.6.2 | 1.12.6.3 | 1.12.6.4 | Pēc izvēles |
| | Pēc vecuma grupas un dzimuma | 1.12.7.0 | 1.12.7.1 | 1.12.7.2 | 1.12.7.3 | 1.12.7.4 | Pēc izvēles |
| | Pēc pilsonības un dzimuma | 1.12.8.0 | 1.12.8.1 | 1.12.8.2 | 1.12.8.3 | 1.12.8.4 | Pēc izvēles |
| 1.13 | Pētniecības un attīstības jomā nodarbināto personu skaits, pilnslodzes ekvivalents(FTE) |
| | Bez iedalījuma | 1.13.0.0 | 1.13.0.1 | 1.13.0.2 | 1.13.0.3 | 1.13.0.4 | Katru gadu |
| | Pēc nodarbošanās | 1.13.1.0 | 1.13.1.1 | 1.13.1.2 | 1.13.1.3 | 1.13.1.4 | |
| | Pēc kvalifikācijas | 1.13.2.0 | 1.13.2.1 | 1.13.2.2 | 1.13.2.3 | 1.13.2.4 | Pēc izvēles |
| | Pēc galvenās saimnieciskās darbības (NACE) | | 1.13.3.1 | | | | |
| | Pēc zinātnes pamatnozares un dzimuma | | | 1.13.4.2 | 1.13.4.3 | | Pēc izvēles |
| | Pēc reģiona (NUTS 2) | 1.13.5.0 | 1.13.5.1 | 1.13.5.2 | 1.13.5.3 | 1.13.5.4 | |
| | Pēc lieluma klases | | 1.13.6.1 | | | | Pēc izvēles 0 lieluma klasei un klasei, kurā ir viens līdz deviņi darbinieki |
| 1.14 | Pētnieku skaits, pilnslodzes ekvivalents(FTE) |
| | Bez iedalījuma | 1.14.0.0 | 1.14.0.1 | 1.14.0.2 | 1.14.0.3 | 1.14.0.4 | Katru gadu |
| | Pēc dzimuma | 1.14.1.0 | 1.14.1.1 | 1.14.1.2 | 1.14.1.3 | 1.14.1.4 | Pēc izvēles |
| | Pēc kvalifikācijas | 1.14.2.0 | 1.14.2.1 | 1.14.2.2 | 1.14.2.3 | 1.14.2.4 | Pēc izvēles |
| | Pēc galvenās saimnieciskās darbības (NACE) | | 1.14.3.1 | | | | |
| | Pēc zinātnes pamatnozares un dzimuma | | | 1.14.4.2 | 1.14.4.3 | | Pēc izvēles |
| | Pēc reģiona (NUTS 2) | 1.14.5.0 | 1.14.5.1 | 1.14.5.2 | 1.14.5.3 | 1.14.5.4 | |
| | Pēc reģiona (NUTS 2) un dzimuma | 1.14.6.0 | 1.14.6.1 | 1.14.6.2 | 1.14.6.3 | 1.14.6.4 | Pēc izvēles |
| | Pēc lieluma klases | | 1.14.7.1 | | | | Pēc izvēles 0 lieluma klasei un klasei, kurā ir viens līdz deviņi darbinieki |
| 1.20 | Iekšējie pētniecības un attīstības izdevumi |
| | Bez iedalījuma | 1.20.0.0 | 1.20.0.1 | 1.20.0.2 | 1.20.0.3 | 1.20.0.4 | Katru gadu |
| | Pēc finansēšanas avotiem | 1.20.1.0 | 1.20.1.1 | 1.20.1.2 | 1.20.1.3 | 1.20.1.4 | |
| | Pēc pētniecības un attīstības veida | 1.20.3.0 | 1.20.3.1 | 1.20.3.2 | 1.20.3.3 | 1.20.3.4 | Pēc izvēles augstākās izglītības sektoram un visiem sektoriem |
| | Pēc izdevumu veida | 1.20.4.0 | 1.20.4.1 | 1.20.4.2 | 1.20.4.3 | 1.20.4.4 | |
| | Pēc galvenās saimnieciskās darbības (NACE) | | 1.20.5.1.1 | | | | |
| Pēc produktu jomas (NACE) | | 1.20.5.1.2 | | | | Pēc izvēles |
| | Pēc lieluma klases | | 1.20.6.1 | | | | Pēc izvēles 0 lieluma klasei un klasei, kurā ir viens līdz deviņi darbinieki |
| | Pēc finansējuma avota un lieluma klases | | 1.20.7.1 | | | | Pēc izvēles 0 lieluma klasei un klasei, kurā ir viens līdz deviņi darbinieki |
| | Pēc zinātnes pamatnozares | | | 1.20.8.2 | 1.20.8.3 | | |
| | Pēc sociāli ekonomiskā mērķa (SEO) | | | | 1.20.9.3 | | Pēc izvēles |
| | Pēc reģiona (NUTS 2) | 1.20.10.0 | 1.20.10.1 | 1.20.10.2 | 1.20.10.3 | 1.20.10.4 | |

Kods

Nosaukums

Visi sektori

Pēc darbības sektora

Uzņēmējdarbības sektors

Augstākās izglītības sektors

Valsts sektors

Privātais bezpeļņas sektors

Komentāri

1.11

Pētniecības un attīstības jomā nodarbināto personu skaits (HC)

Bez iedalījuma

1.11.0.0

1.11.0.1

1.11.0.2

1.11.0.3

1.11.0.4

Pēc profesijas un dzimuma

1.11.1.0

1.11.1.1

1.11.1.2

1.11.1.3

1.11.1.4

Pēc kvalifikācijas un dzimuma

1.11.2.0

1.11.2.1

1.11.2.2

1.11.2.3

1.11.2.4

Pēc izvēles

Pēc galvenās saimnieciskās darbības (NACE)

1.11.3.1

Pēc zinātnes pamatnozares un dzimuma

1.11.4.2

1.11.4.3

Pēc reģiona (NUTS 2)

1.11.5.0

1.11.5.1

1.11.5.2

1.11.5.3

1.11.5.4

Pēc reģiona (NUTS 2) un dzimuma

1.11.6.0

1.11.6.1

1.11.6.2

1.11.6.3

1.11.6.4

Pēc izvēles

Pēc galvenās saimnieciskās darbības (NACE) un dzimuma

1.11.7.1

1.12

Pētnieku skaits (HC)

Bez iedalījuma

1.12.0.0

1.12.0.1

1.12.0.2

1.12.0.3

1.12.0.4

Pēc dzimuma

1.12.1.0

1.12.1.1

1.12.1.2

1.12.1.3

1.12.1.4

Pēc kvalifikācijas un dzimuma

1.12.2.0

1.12.2.1

1.12.2.2

1.12.2.3

1.12.2.4

Pēc izvēles

Pēc galvenās saimnieciskās darbības (NACE) un dzimuma

1.12.3.1

Pēc zinātnes pamatnozares un dzimuma

1.12.4.2

1.12.4.3

Pēc reģiona (NUTS 2)

1.12.5.0

1.12.5.1

1.12.5.2

1.12.5.3

1.12.5.4

Pēc reģiona (NUTS 2) un dzimuma

1.12.6.0

1.12.6.1

1.12.6.2

1.12.6.3

1.12.6.4

Pēc izvēles

Pēc vecuma grupas un dzimuma

1.12.7.0

1.12.7.1

1.12.7.2

1.12.7.3

1.12.7.4

Pēc izvēles

Pēc pilsonības un dzimuma

1.12.8.0

1.12.8.1

1.12.8.2

1.12.8.3

1.12.8.4

Pēc izvēles

1.13

Pētniecības un attīstības jomā nodarbināto personu skaits, pilnslodzes ekvivalents(FTE)

Bez iedalījuma

1.13.0.0

1.13.0.1

1.13.0.2

1.13.0.3

1.13.0.4

Katru gadu

Pēc nodarbošanās

1.13.1.0

1.13.1.1

1.13.1.2

1.13.1.3

1.13.1.4

Pēc kvalifikācijas

1.13.2.0

1.13.2.1

1.13.2.2

1.13.2.3

1.13.2.4

Pēc izvēles

Pēc galvenās saimnieciskās darbības (NACE)

1.13.3.1

Pēc zinātnes pamatnozares un dzimuma

1.13.4.2

1.13.4.3

Pēc izvēles

Pēc reģiona (NUTS 2)

1.13.5.0

1.13.5.1

1.13.5.2

1.13.5.3

1.13.5.4

Pēc lieluma klases

1.13.6.1

Pēc izvēles 0 lieluma klasei un klasei, kurā ir viens līdz deviņi darbinieki

1.14

Pētnieku skaits, pilnslodzes ekvivalents(FTE)

Bez iedalījuma

1.14.0.0

1.14.0.1

1.14.0.2

1.14.0.3

1.14.0.4

Katru gadu

Pēc dzimuma

1.14.1.0

1.14.1.1

1.14.1.2

1.14.1.3

1.14.1.4

Pēc izvēles

Pēc kvalifikācijas

1.14.2.0

1.14.2.1

1.14.2.2

1.14.2.3

1.14.2.4

Pēc izvēles

Pēc galvenās saimnieciskās darbības (NACE)

1.14.3.1

Pēc zinātnes pamatnozares un dzimuma

1.14.4.2

1.14.4.3

Pēc izvēles

Pēc reģiona (NUTS 2)

1.14.5.0

1.14.5.1

1.14.5.2

1.14.5.3

1.14.5.4

Pēc reģiona (NUTS 2) un dzimuma

1.14.6.0

1.14.6.1

1.14.6.2

1.14.6.3

1.14.6.4

Pēc izvēles

Pēc lieluma klases

1.14.7.1

Pēc izvēles 0 lieluma klasei un klasei, kurā ir viens līdz deviņi darbinieki

1.20

Iekšējie pētniecības un attīstības izdevumi

Bez iedalījuma

1.20.0.0

1.20.0.1

1.20.0.2

1.20.0.3

1.20.0.4

Katru gadu

Pēc finansēšanas avotiem

1.20.1.0

1.20.1.1

1.20.1.2

1.20.1.3

1.20.1.4

Pēc pētniecības un attīstības veida

1.20.3.0

1.20.3.1

1.20.3.2

1.20.3.3

1.20.3.4

Pēc izvēles augstākās izglītības sektoram un visiem sektoriem

Pēc izdevumu veida

1.20.4.0

1.20.4.1

1.20.4.2

1.20.4.3

1.20.4.4

Pēc galvenās saimnieciskās darbības (NACE)

1.20.5.1.1

Pēc produktu jomas (NACE)

1.20.5.1.2

Pēc izvēles

Pēc lieluma klases

1.20.6.1

Pēc izvēles 0 lieluma klasei un klasei, kurā ir viens līdz deviņi darbinieki

Pēc finansējuma avota un lieluma klases

1.20.7.1

Pēc izvēles 0 lieluma klasei un klasei, kurā ir viens līdz deviņi darbinieki

Pēc zinātnes pamatnozares

1.20.8.2

1.20.8.3

Pēc sociāli ekonomiskā mērķa (SEO)

1.20.9.3

Pēc izvēles

Pēc reģiona (NUTS 2)

1.20.10.0

1.20.10.1

1.20.10.2

1.20.10.3

1.20.10.4

4.   Visus mainīgos lielumus sniedz katru otro gadu, nepāra gados, izņemot tos, par kuriem 3. punktā ietvertajās tabulās norādīts, ka mainīgos lielumus sniedz katru gadu.

5.   Pirmais pārskata gads, par kuru apkopo 3. punktā uzskaitīto statistiku, ir 2012. kalendārais gads.

6.   Rezultātus sniedz astoņpadsmit mēnešu laikā pēc pārskata perioda kalendārā gada beigām. Turklāt provizoriskos rezultātus par mainīgajiem lielumiem, kurus paziņo reizi gadā, nosūta desmit mēnešu laikā pēc pārskata perioda kalendārā gada beigām.

7.   Rezultātu sagatavošana

| 7.1. | Statistikas rezultāti pēc profesijas ir iedalāmi “pētniekos” un “citā pētniecības un attīstības palīgpersonālā”. |
| --- | --- |

7.1.

Statistikas rezultāti pēc profesijas ir iedalāmi “pētniekos” un “citā pētniecības un attīstības palīgpersonālā”.

| 7.2. | Statistikas rezultāti pēc kvalifikācijas iedalāmi “doktora grāda ieguvējos (ISCED 2011, 8. līmenis)”, “citu akadēmisko grādu un citu augstākās izglītības diplomu ieguvējos (ISCED 2011, 5., 6. un 7. līmenis)” un “citā kvalifikācijā”. |
| --- | --- |

7.2.

Statistikas rezultāti pēc kvalifikācijas iedalāmi “doktora grāda ieguvējos (ISCED 2011, 8. līmenis)”, “citu akadēmisko grādu un citu augstākās izglītības diplomu ieguvējos (ISCED 2011, 5., 6. un 7. līmenis)” un “citā kvalifikācijā”.

| 7.3. | Statistikas rezultāti pēc zinātnes pamatnozares iedalāmi “dabas zinātnēs”, “inženierzinātnēs un tehnoloģijā”, “medicīnas zinātnēs”, “lauksaimniecības zinātnēs”, “sociālajās zinātnēs” un “humanitārajās zinātnēs”. |
| --- | --- |

7.3.

Statistikas rezultāti pēc zinātnes pamatnozares iedalāmi “dabas zinātnēs”, “inženierzinātnēs un tehnoloģijā”, “medicīnas zinātnēs”, “lauksaimniecības zinātnēs”, “sociālajās zinātnēs” un “humanitārajās zinātnēs”.

| 7.4. | Statistikas rezultāti pēc lieluma klases iedalāmi šādās lieluma klasēs – “0 darbinieki”, “1–9 darbinieki”, “10–49 darbinieki”, “50–249 darbinieki”, “250–499 darbinieki”, “500 un vairāk darbinieki”. |
| --- | --- |

7.4.

Statistikas rezultāti pēc lieluma klases iedalāmi šādās lieluma klasēs – “0 darbinieki”, “1–9 darbinieki”, “10–49 darbinieki”, “50–249 darbinieki”, “250–499 darbinieki”, “500 un vairāk darbinieki”.

| 7.5. | Statistikas rezultāti pēc līdzekļu avota iedalāmi “uzņēmējdarbības sektorā”, “valsts sektorā”, “privātajā bezpeļņas sektorā”, “augstāko mācību iestāžu sektorā” un “ārvalstu”. “Ārvalstu” kategorija tālāk iedalāma šādi – “ārvalstu uzņēmumi”, “Eiropas Komisija”, “starptautiskās organizācijas” un “citi avoti”. Uzņēmējdarbības sektora kategorija “ārvalstu uzņēmumi” tālāk iedalāma “vienas grupas ārvalstu uzņēmumi” un “citi ārvalstu uzņēmumi”. |
| --- | --- |

7.5.

Statistikas rezultāti pēc līdzekļu avota iedalāmi “uzņēmējdarbības sektorā”, “valsts sektorā”, “privātajā bezpeļņas sektorā”, “augstāko mācību iestāžu sektorā” un “ārvalstu”. “Ārvalstu” kategorija tālāk iedalāma šādi – “ārvalstu uzņēmumi”, “Eiropas Komisija”, “starptautiskās organizācijas” un “citi avoti”. Uzņēmējdarbības sektora kategorija “ārvalstu uzņēmumi” tālāk iedalāma “vienas grupas ārvalstu uzņēmumi” un “citi ārvalstu uzņēmumi”.

| 7.6. | Statistikas rezultāti pēc pētniecības un attīstības veida iedalāmi “fundamentālajos pētījumos”, “lietišķajos pētījumos” un “eksperimentālajā attīstībā”. |
| --- | --- |

7.6.

Statistikas rezultāti pēc pētniecības un attīstības veida iedalāmi “fundamentālajos pētījumos”, “lietišķajos pētījumos” un “eksperimentālajā attīstībā”.

| 7.7. | Statistikas rezultāti pēc izmaksu veida iedalāmi “kārtējās izmaksās (darbaspēka izmaksās un citās izmaksās)” un “kapitālizdevumos”. |
| --- | --- |

7.7.

Statistikas rezultāti pēc izmaksu veida iedalāmi “kārtējās izmaksās (darbaspēka izmaksās un citās izmaksās)” un “kapitālizdevumos”.

| 7.8. | Statistikas rezultāti pēc sociāli ekonomiskā mērķa iedalāmi atbilstīgi nomenklatūrai attiecībā uz zinātnes programmu un budžetu analīzi un salīdzinājumu (NABS) nodaļu līmenī. |
| --- | --- |

7.8.

Statistikas rezultāti pēc sociāli ekonomiskā mērķa iedalāmi atbilstīgi nomenklatūrai attiecībā uz zinātnes programmu un budžetu analīzi un salīdzinājumu (NABS) nodaļu līmenī.

| 7.9. | Statistikas rezultāti pēc vecuma grupas iedalāmi šādās vecuma klasēs (gados) – “līdz 25”, “25–34”, “35–44”, “45–54”, “55–64”, “65 un vecāki”. |
| --- | --- |

7.9.

Statistikas rezultāti pēc vecuma grupas iedalāmi šādās vecuma klasēs (gados) – “līdz 25”, “25–34”, “35–44”, “45–54”, “55–64”, “65 un vecāki”.

| 7.10. | Statistikas rezultāti pēc pilsonības iedalāmi šādās kategorijās – “valsts pilsonība”, “citu ES dalībvalstu pilsonība”, “citu Eiropas valstu pilsonība”, “Ziemeļamerikas pilsonība”, “Centrālās un Dienvidamerikas pilsonība”, “Āzijas pilsonība”, “Āfrikas pilsonība”, “cita pilsonība”. |
| --- | --- |

7.10.

Statistikas rezultāti pēc pilsonības iedalāmi šādās kategorijās – “valsts pilsonība”, “citu ES dalībvalstu pilsonība”, “citu Eiropas valstu pilsonība”, “Ziemeļamerikas pilsonība”, “Centrālās un Dienvidamerikas pilsonība”, “Āzijas pilsonība”, “Āfrikas pilsonība”, “cita pilsonība”.

| 7.11. | Statistikas rezultāti pēc galvenās saimnieciskās darbības veida un produktu jomas (NACE 2. red.) iedalāmi šādās NACE 2. red. sekcijās, grupās, klasēs un summārajos rādītājos:
  “01, 02, 03”, “05, 06, 07, 08, 09”, “10 to 33”, “10, 11, 12”, “10, 11”, “12”, “13, 14, 15”, “13”, “14”, “15”, “16, 17, 18”, “16”, “17”, “18”, “19”, “20”, “21”, “22”, “23”, “24”, “25, 26, 27, 28, 29, 30”, “25”, “25.4”, “26”, “26.1”, “26.2”, “26.3”, “26.4”, “26.5”, “26.6”, “26.7”, “27”, “28”, “29”, “30”, “30.1”, “30.2”, “30.3”, “30.4”, “31”, “32”, “32.5”, “33”, “35, 36, 37, 38, 39”“35, 36”, “37, 38, 39”, “41, 42, 43”, “45, 46, 47, 49, 50, 51, 52, 53, 55, 56, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82”, “45, 46, 47”, “49, 50, 51, 52, 53”, “55, 56”, “58, 59, 60, 61, 62, 63”, “61”, “62”, “63”, “64, 65, 66”, “68”, “69, 70, 71, 72, 73, 74, 75”, “71”, “72”, “72.1”, “72.2”, “77, 78, 79, 80, 81, 82”, “84, 85”, “86, 87, 88”, “86”, “87, 88”, “90, 91, 92, 93”, “94, 95, 96, 97, 98, 99”, “01 līdz 99”. |
| --- | --- |

7.11.

Statistikas rezultāti pēc galvenās saimnieciskās darbības veida un produktu jomas (NACE 2. red.) iedalāmi šādās NACE 2. red. sekcijās, grupās, klasēs un summārajos rādītājos:

“01, 02, 03”, “05, 06, 07, 08, 09”, “10 to 33”, “10, 11, 12”, “10, 11”, “12”, “13, 14, 15”, “13”, “14”, “15”, “16, 17, 18”, “16”, “17”, “18”, “19”, “20”, “21”, “22”, “23”, “24”, “25, 26, 27, 28, 29, 30”, “25”, “25.4”, “26”, “26.1”, “26.2”, “26.3”, “26.4”, “26.5”, “26.6”, “26.7”, “27”, “28”, “29”, “30”, “30.1”, “30.2”, “30.3”, “30.4”, “31”, “32”, “32.5”, “33”, “35, 36, 37, 38, 39”“35, 36”, “37, 38, 39”, “41, 42, 43”, “45, 46, 47, 49, 50, 51, 52, 53, 55, 56, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82”, “45, 46, 47”, “49, 50, 51, 52, 53”, “55, 56”, “58, 59, 60, 61, 62, 63”, “61”, “62”, “63”, “64, 65, 66”, “68”, “69, 70, 71, 72, 73, 74, 75”, “71”, “72”, “72.1”, “72.2”, “77, 78, 79, 80, 81, 82”, “84, 85”, “86, 87, 88”, “86”, “87, 88”, “90, 91, 92, 93”, “94, 95, 96, 97, 98, 99”, “01 līdz 99”.

8.   Jēdzieni un definīcijas saistībā ar šajā sadaļā noteikto statistiku ir paredzētas Fraskati rokasgrāmatā.

9.   Komisija un/vai dalībvalstis brīvprātīgi veiks ievadpētījumus par pētniecības un attīstības statistikas papildu mainīgajiem lielumiem un iedalījumu, lai nostiprinātu zinātnisko bāzi pētniecības un attīstības politikas veidošanai. Ievadpētījumus veic, lai novērtētu datu ieguves lietderību un iespējamību, ņemot vērā priekšrocības, ko iegūst no datu pieejamības saistībā ar datu vākšanas izmaksām un uzņēmuma slogu. Par šā ievadpētījuma tematiem lems ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm.

2.   sadaļa

Statistika par valsts budžeta apropriācijām vai izdevumiem pētniecībai un attīstībai (GBAORD)

1.   Apkopo šādu statistiku:

| Kods | Nosaukums |
| --- | --- |
| 21.0 | Valsts budžeta apropriācijas vai izdevumi pētniecībai un attīstībai budžeta projektā (kā apstiprinājis Parlaments budžeta gada sākumā) |
| 21.1 | Valsts budžeta apropriācijas galīgajā budžetā (budžeta gada laikā pārskatītais un apstiprinātais budžets) |
| 22.0 | Valsts publiskais finansējums transnacionāli koordinētiem pētījumiem un attīstībai |

Kods

Nosaukums

21.0

Valsts budžeta apropriācijas vai izdevumi pētniecībai un attīstībai budžeta projektā (kā apstiprinājis Parlaments budžeta gada sākumā)

21.1

Valsts budžeta apropriācijas galīgajā budžetā (budžeta gada laikā pārskatītais un apstiprinātais budžets)

22.0

Valsts publiskais finansējums transnacionāli koordinētiem pētījumiem un attīstībai

2.   Par visiem mainīgajiem lielumiem ziņo katru gadu.

3.   Pirmais pārskata gads, par kuru apkopo statistiku, ir 2012. kalendārais gads.

4.   Rezultātus par mainīgo lielumu 21.0 (pēc visiem iedalījumiem) nosūta sešu mēnešu laikā no pārskata perioda kalendārā gada beigām, bet par mainīgajiem lielumiem 21.1 un 22.0 (pēc visiem iedalījumiem) – divpadsmit mēnešu laikā.

5.   Rezultātu sagatavošana

| 5.1. | Statistikas rezultāti, kas apkopoti par mainīgajiem lielumiem 21.0 un 21.1, ir iedalāmi saskaņā ar nomenklatūru attiecībā uz zinātnes programmu un budžetu analīzi un salīdzinājumu (NABS 2007) nodaļu līmenī. |
| --- | --- |

5.1.

Statistikas rezultāti, kas apkopoti par mainīgajiem lielumiem 21.0 un 21.1, ir iedalāmi saskaņā ar nomenklatūru attiecībā uz zinātnes programmu un budžetu analīzi un salīdzinājumu (NABS 2007) nodaļu līmenī.

| 5.2. | Rezultāti, kas apkopoti mainīgajam lielumam 21.1, ir iedalāmi šādi:






  a) | saskaņā ar nomenklatūru attiecībā uz zinātnes programmu un budžetu analīzi un salīdzinājumu (NABS 2007) apakšnodaļu līmenī – pēc izvēles; |
| --- | --- | --- |

5.2.

Rezultāti, kas apkopoti mainīgajam lielumam 21.1, ir iedalāmi šādi:

a)

saskaņā ar nomenklatūru attiecībā uz zinātnes programmu un budžetu analīzi un salīdzinājumu (NABS 2007) apakšnodaļu līmenī – pēc izvēles;

| b) | “projekta finansējums” un “institucionālais finansējums” – pēc izvēles. |
| --- | --- |

b)

“projekta finansējums” un “institucionālais finansējums” – pēc izvēles.

| 5.3. | Rezultāti statistikai, kas apkopota mainīgajam lielumam 22.0, iedalāmi “valsts iemaksas transnacionāliem publiskiem pētniecības un attīstības veicējiem”, “valsts iemaksas Eiropas mēroga transnacionālām publiskām pētniecības un attīstības programmām” un “valsts iemaksas divpusējām vai daudzpusējām publiskām pētniecības un attīstības programmām, kas izveidotas starp dalībvalstu valdībām (un ar kandidātvalstīm un EBTA valstīm)”. |
| --- | --- |

5.3.

Rezultāti statistikai, kas apkopota mainīgajam lielumam 22.0, iedalāmi “valsts iemaksas transnacionāliem publiskiem pētniecības un attīstības veicējiem”, “valsts iemaksas Eiropas mēroga transnacionālām publiskām pētniecības un attīstības programmām” un “valsts iemaksas divpusējām vai daudzpusējām publiskām pētniecības un attīstības programmām, kas izveidotas starp dalībvalstu valdībām (un ar kandidātvalstīm un EBTA valstīm)”.

6.   Jēdzieni un definīcijas saistībā ar šajā sadaļā noteikto statistiku ir paredzētas Fraskati rokasgrāmatā vai citos saskaņotos standartos.

3.   sadaļa

Cita statistika par zinātni un tehnoloģiju

Darbs saistībā ar citām zinātnes un tehnoloģijas statistikas jomām jo īpaši attiecas uz šādām jomām:

| a) | statistika par zinātnei un tehnoloģijai veltītajiem cilvēkresursiem (tostarp statistika pēc dzimumiem un mobilitātes) (HRST) – vispārējas sistēmas izstrāde un īstenošana statistikā par HRST, galvenokārt vēl efektīvāk izmantojot esošos valsts un starptautisko datu avotus (arī Eiropas statistikas sistēmā). Īpaša uzmanība pievēršama dzimuma aspektiem; |
| --- | --- |

a)

statistika par zinātnei un tehnoloģijai veltītajiem cilvēkresursiem (tostarp statistika pēc dzimumiem un mobilitātes) (HRST) – vispārējas sistēmas izstrāde un īstenošana statistikā par HRST, galvenokārt vēl efektīvāk izmantojot esošos valsts un starptautisko datu avotus (arī Eiropas statistikas sistēmā). Īpaša uzmanība pievēršama dzimuma aspektiem;

| b) | statistika par patentiem – vispārējas sistēmas izstrāde un ieviešana statistikā par patentiem, regulāri sagatavojot statistiku un rādītājus par starptautiskajiem un valstu patentiem, pamatojoties uz informāciju, kas pieejama valstu un starptautiskos patentu birojos; |
| --- | --- |

b)

statistika par patentiem – vispārējas sistēmas izstrāde un ieviešana statistikā par patentiem, regulāri sagatavojot statistiku un rādītājus par starptautiskajiem un valstu patentiem, pamatojoties uz informāciju, kas pieejama valstu un starptautiskos patentu birojos;

| c) | statistika par augstās tehnoloģijas rūpniecību un uz zināšanām balstītiem pakalpojumiem – vispārējas sistēmas izstrāde un ieviešana statistikā par augstās tehnoloģijas rūpniecību un uz zināšanām balstītiem pakalpojumiem, galvenokārt vēl efektīvāk izmantojot esošos valstu un starptautiskos datu avotus (arī Eiropas statistikas sistēmā). Šis darbs ietver arī darbību un produktu noteikšanu un klasificēšanu, šo darbību ekonomisko rezultātu mērījumu un to ieguldījumu ekonomikā kopumā; |
| --- | --- |

c)

statistika par augstās tehnoloģijas rūpniecību un uz zināšanām balstītiem pakalpojumiem – vispārējas sistēmas izstrāde un ieviešana statistikā par augstās tehnoloģijas rūpniecību un uz zināšanām balstītiem pakalpojumiem, galvenokārt vēl efektīvāk izmantojot esošos valstu un starptautiskos datu avotus (arī Eiropas statistikas sistēmā). Šis darbs ietver arī darbību un produktu noteikšanu un klasificēšanu, šo darbību ekonomisko rezultātu mērījumu un to ieguldījumu ekonomikā kopumā;

| d) | cita statistika par zinātni un tehnoloģiju – papildu attīstības un ieviešanas darbs ir saistīts, cita starpā, ar statistiku par biotehnoloģiju, nanotehnoloģiju vai citām jomām, kurās zinātnei un tehnoloģijai ir būtiska nozīme Eiropas Savienības prioritāšu sasniegšanā (piemēram, veselības, drošības, vides un klimata pārmaiņu jomas). |
| --- | --- |

d)

cita statistika par zinātni un tehnoloģiju – papildu attīstības un ieviešanas darbs ir saistīts, cita starpā, ar statistiku par biotehnoloģiju, nanotehnoloģiju vai citām jomām, kurās zinātnei un tehnoloģijai ir būtiska nozīme Eiropas Savienības prioritāšu sasniegšanā (piemēram, veselības, drošības, vides un klimata pārmaiņu jomas).

Attiecībā uz šajā sadaļā uzskaitītajām jomām nepieciešamie dati galvenokārt tiks vākti, izmantojot esošos statistikas vai citus datu avotus (piemēram, sociālās vai ekonomiskās statistikas jomā).

---

(1)  OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 76, 30.3.1993., 1. lpp.

---

II PIELIKUMS

INOVĀCIJAS STATISTIKA

1.   sadaļa

2. sadaļā minētās statistikas apkopošanā izmantojamā statistikas vienība ir uzņēmums. Izmantojamās statistikas vienības definīcija (“uzņēmums”) ir saskaņā ar Regulā (EEK) Nr. 696/93 noteikto definīciju.

2.   sadaļa

Dalībvalstis apkopo šādu inovācijas statistiku:

| Mainīgais lielums | Nosaukums | Komentāri |
| --- | --- | --- |
| 1 | Inovācijas jomā aktīvo uzņēmumu skaits | Absolūtā izteiksmē un % no visiem uzņēmumiem |
| 2 | To inovatīvo uzņēmumu skaits, kas ieviesuši jaunus vai būtiski uzlabotus produktus, kuri ir jauni tirgū/jauni uzņēmumā | Absolūtā izteiksmē, % no visiem uzņēmumiem un % no visiem inovācijas jomā aktīviem uzņēmumiem |
| 3 | Apgrozījums, ko nodrošina inovācija saistībā ar jauniem vai būtiski uzlabotiem produktiem, kas ir jauni produkti tirgū | Absolūtā izteiksmē, % no kopējā apgrozījuma un % no inovācijas jomā aktīvu uzņēmumu kopējā apgrozījuma |
| 4 | Apgrozījums, ko nodrošina inovācija saistībā ar jauniem vai būtiski uzlabotiem produktiem, kas ir jauni produkti uzņēmumā, bet ne tirgū | Absolūtā izteiksmē, % no kopējā apgrozījuma un % no inovācijas jomā aktīvu uzņēmumu kopējā apgrozījuma |
| 5 | To inovācijas jomā aktīvo uzņēmumu skaits, kas ir iesaistīti sadarbībā inovācijas jomā | Absolūtā izteiksmē un % no visiem inovācijas jomā aktīviem uzņēmumiem |
| 6 | Izdevumi saistībā ar inovāciju | Absolūtā izteiksmē, % no kopējā apgrozījuma un % no inovācijas jomā aktīvu uzņēmumu kopējā apgrozījuma |
| 7 | To inovācijas jomā aktīvo uzņēmumu skaits, kas ir norādījuši ļoti svarīgus inovācijas mērķus | Absolūtā izteiksmē un % no visiem inovācijas jomā aktīviem uzņēmumiem – fakultatīvi |
| 8 | To inovācijas jomā aktīvo uzņēmumu skaits, kas attiecībā uz inovāciju ir norādījuši ārkārtīgi svarīgus informācijas avotus | Absolūtā izteiksmē un % no visiem inovācijas jomā aktīviem uzņēmumiem – pēc izvēles |
| 9 | To uzņēmumu skaits, kurus ietekmē būtiski apgrūtinoši faktori | Absolūtā izteiksmē, % no visiem uzņēmumiem un % no visiem inovācijas jomā aktīviem uzņēmumiem, kā arī % no visiem uzņēmumiem, kas inovācijas jomā nav aktīvi – pēc izvēles |
| 10 | To inovatīvo uzņēmumu skaits, kas paši vai kopā ar citiem uzņēmumiem/institūcijām radījuši inovācijas | Absolūtā izteiksmē un % no visiem inovācijas jomā aktīviem uzņēmumiem |

Mainīgais lielums

Nosaukums

Komentāri

1

Inovācijas jomā aktīvo uzņēmumu skaits

Absolūtā izteiksmē un % no visiem uzņēmumiem

2

To inovatīvo uzņēmumu skaits, kas ieviesuši jaunus vai būtiski uzlabotus produktus, kuri ir jauni tirgū/jauni uzņēmumā

Absolūtā izteiksmē, % no visiem uzņēmumiem un % no visiem inovācijas jomā aktīviem uzņēmumiem

3

Apgrozījums, ko nodrošina inovācija saistībā ar jauniem vai būtiski uzlabotiem produktiem, kas ir jauni produkti tirgū

Absolūtā izteiksmē, % no kopējā apgrozījuma un % no inovācijas jomā aktīvu uzņēmumu kopējā apgrozījuma

4

Apgrozījums, ko nodrošina inovācija saistībā ar jauniem vai būtiski uzlabotiem produktiem, kas ir jauni produkti uzņēmumā, bet ne tirgū

Absolūtā izteiksmē, % no kopējā apgrozījuma un % no inovācijas jomā aktīvu uzņēmumu kopējā apgrozījuma

5

To inovācijas jomā aktīvo uzņēmumu skaits, kas ir iesaistīti sadarbībā inovācijas jomā

Absolūtā izteiksmē un % no visiem inovācijas jomā aktīviem uzņēmumiem

6

Izdevumi saistībā ar inovāciju

Absolūtā izteiksmē, % no kopējā apgrozījuma un % no inovācijas jomā aktīvu uzņēmumu kopējā apgrozījuma

7

To inovācijas jomā aktīvo uzņēmumu skaits, kas ir norādījuši ļoti svarīgus inovācijas mērķus

Absolūtā izteiksmē un % no visiem inovācijas jomā aktīviem uzņēmumiem – fakultatīvi

8

To inovācijas jomā aktīvo uzņēmumu skaits, kas attiecībā uz inovāciju ir norādījuši ārkārtīgi svarīgus informācijas avotus

Absolūtā izteiksmē un % no visiem inovācijas jomā aktīviem uzņēmumiem – pēc izvēles

9

To uzņēmumu skaits, kurus ietekmē būtiski apgrūtinoši faktori

Absolūtā izteiksmē, % no visiem uzņēmumiem un % no visiem inovācijas jomā aktīviem uzņēmumiem, kā arī % no visiem uzņēmumiem, kas inovācijas jomā nav aktīvi – pēc izvēles

10

To inovatīvo uzņēmumu skaits, kas paši vai kopā ar citiem uzņēmumiem/institūcijām radījuši inovācijas

Absolūtā izteiksmē un % no visiem inovācijas jomā aktīviem uzņēmumiem

Bez iepriekš minētās statistikas dalībvalstis var apkopot papildu statistiku (tostarp pašu dalībvalstu iedalījumus) saskaņā ar Oslo rokasgrāmatā minētajām galvenajām jomām. Par šīs papildu statistikas iekļaušanu lems ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm, un tā tiks iestrādāta saskaņotajā apsekojuma anketā.

3.   sadaļa

Jāaptver tie uzņēmumi, kas ietilpst NACE 2. red. B, C, D, E, H, J, K sadaļā un NACE 2. red. 46., 71., 72. un 73. nodaļā. Dalībvalstis var paplašināt aptveramo uzņēmumu apjomu.

4.   sadaļa

Par visiem mainīgajiem lielumiem ziņo katru otro gadu, pāra gados.

5.   sadaļa

Pirmais pārskata gads, par kuru apkopo statistiku, ir 2012. kalendārais gads.

6.   sadaļa

| 1. | Visus rezultātus iedala pēc saimnieciskās darbības atbilstīgi NACE 2. red. sadaļām, nodaļām vai citiem agregātiem un šādām uzņēmumu lieluma kategorijām:










  NACE kategorija/lieluma kategorija | 10–49 darba ņēmēji | 50–249 darba ņēmēji | vairāk nekā 249 darba ņēmēji | kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “B-C-D-E-46-H-J-K-71-72-73” | x | x | x | x |
| “B-C-D-E” | x | x | x | x |
| “B” | x | x | x | x |
| “C” | x | x | x | x |
| “10 līdz 12” | | | | x |
| “13 līdz 15” | | | | x |
| “16 līdz 18” | | | | x |
| “19 līdz 22” | | | | x |
| “20” | | | | x |
| “21” | | | | x |
| “23” | | | | x |
| “24” | | | | x |
| “25 līdz 30” | | | | x |
| “25” | | | | x |
| “26” | | | | x |
| “31 līdz 33” | | | | x |
| “D” | x | x | x | x |
| “E” | x | x | x | x |
| “36” | | | | x |
| “37 līdz 39” | | | | x |
| “46-H-J-K-71-72-73” | x | x | x | x |
| “46” | x | x | x | x |
| “H” | x | x | x | x |
| “49 līdz 51” | | | | x |
| “52 līdz 53” | | | | x |
| “J” | x | x | x | x |
| “58” | | | | x |
| “61” | | | | x |
| “62” | | | | x |
| “63” | | | | x |
| “K” | x | x | x | x |
| “64” | | | | x |
| “65” | | | | x |
| “66” | | | | x |
| “71-72-73” | x | x | x | x |
| “71” | | | | x |
| “72” | | | | x |
| “73” | | | | x |

1.

Visus rezultātus iedala pēc saimnieciskās darbības atbilstīgi NACE 2. red. sadaļām, nodaļām vai citiem agregātiem un šādām uzņēmumu lieluma kategorijām:

NACE kategorija/lieluma kategorija

10–49 darba ņēmēji

50–249 darba ņēmēji

vairāk nekā 249 darba ņēmēji

kopā

“B-C-D-E-46-H-J-K-71-72-73”

x

x

x

x

“B-C-D-E”

x

x

x

x

“B”

x

x

x

x

“C”

x

x

x

x

“10 līdz 12”

x

“13 līdz 15”

x

“16 līdz 18”

x

“19 līdz 22”

x

“20”

x

“21”

x

“23”

x

“24”

x

“25 līdz 30”

x

“25”

x

“26”

x

“31 līdz 33”

x

“D”

x

x

x

x

“E”

x

x

x

x

“36”

x

“37 līdz 39”

x

“46-H-J-K-71-72-73”

x

x

x

x

“46”

x

x

x

x

“H”

x

x

x

x

“49 līdz 51”

x

“52 līdz 53”

x

“J”

x

x

x

x

“58”

x

“61”

x

“62”

x

“63”

x

“K”

x

x

x

x

“64”

x

“65”

x

“66”

x

“71-72-73”

x

x

x

x

“71”

x

“72”

x

“73”

x

| 2. | Rezultāti attiecībā uz 1. mainīgo aptver un ir iedalīti četros inovācijas veidos – procesa, produkta, organizatoriskas un tirgzinības inovācijā. Rezultāti attiecībā uz 5. līdz 10. mainīgo aptver uzņēmumus, kas veic procesa un/vai produktu inovācijas darbības. Papildus 1. mainīgajam, citu mainīgo aptvērums un iedalījums saistībā ar četriem inovācijas veidiem tiks izraudzīts ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un ietverts saskaņotajā apsekojuma anketā. |
| --- | --- |

2.

Rezultāti attiecībā uz 1. mainīgo aptver un ir iedalīti četros inovācijas veidos – procesa, produkta, organizatoriskas un tirgzinības inovācijā. Rezultāti attiecībā uz 5. līdz 10. mainīgo aptver uzņēmumus, kas veic procesa un/vai produktu inovācijas darbības. Papildus 1. mainīgajam, citu mainīgo aptvērums un iedalījums saistībā ar četriem inovācijas veidiem tiks izraudzīts ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un ietverts saskaņotajā apsekojuma anketā.

| 3. | Rezultāti attiecībā uz 5. mainīgo tiek iedalīti atbilstīgi inovācijas sadarbības veidam. Rezultāti attiecībā uz 6. mainīgo tiek iedalīti atbilstīgi izdevumiem inovācijai. Rezultāti attiecībā uz 7. mainīgo tiek iedalīti atbilstīgi mērķiem, kas saistīti ar inovāciju. Rezultāti attiecībā uz 8. mainīgo tiek iedalīti atbilstīgi informācijas avotam. Rezultāti attiecībā uz 9. mainīgo tiek iedalīti atbilstīgi apgrūtinošo faktoru veidam. Rezultāti attiecībā uz 10. mainīgo tiek iedalīti atbilstīgi attīstītāju veidam. Par šiem iedalījumiem lems ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm, un tie tiks ietverti saskaņotajā aptaujas anketā. |
| --- | --- |

3.

Rezultāti attiecībā uz 5. mainīgo tiek iedalīti atbilstīgi inovācijas sadarbības veidam. Rezultāti attiecībā uz 6. mainīgo tiek iedalīti atbilstīgi izdevumiem inovācijai. Rezultāti attiecībā uz 7. mainīgo tiek iedalīti atbilstīgi mērķiem, kas saistīti ar inovāciju. Rezultāti attiecībā uz 8. mainīgo tiek iedalīti atbilstīgi informācijas avotam. Rezultāti attiecībā uz 9. mainīgo tiek iedalīti atbilstīgi apgrūtinošo faktoru veidam. Rezultāti attiecībā uz 10. mainīgo tiek iedalīti atbilstīgi attīstītāju veidam. Par šiem iedalījumiem lems ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm, un tie tiks ietverti saskaņotajā aptaujas anketā.

7.   sadaļa

| 1. | Visus rezultātus sniedz 18 mēnešu laikā pēc pārskata perioda kalendārā gada beigām. |
| --- | --- |

1.

Visus rezultātus sniedz 18 mēnešu laikā pēc pārskata perioda kalendārā gada beigām.

| 2. | Dalībvalstis var brīvprātīgi sniegt Komisijai (Eurostat) valstu inovācijas apsekojumos iegūtos individuālos datu ierakstus, aptverot visas aptaujātās statistikas vienības. |
| --- | --- |

2.

Dalībvalstis var brīvprātīgi sniegt Komisijai (Eurostat) valstu inovācijas apsekojumos iegūtos individuālos datu ierakstus, aptverot visas aptaujātās statistikas vienības.

8.   sadaļa

| 1. | Apsekojuma anketās, ko izmanto inovācijas apsekojumos, kurus veic ik pēc diviem gadiem un sākot ar 2012. pārskata gadu, jāietver galvenās Oslo rokasgrāmatā izklāstītās jomas attiecībā uz inovācijas novērtēšanu uzņēmumos. |
| --- | --- |

1.

Apsekojuma anketās, ko izmanto inovācijas apsekojumos, kurus veic ik pēc diviem gadiem un sākot ar 2012. pārskata gadu, jāietver galvenās Oslo rokasgrāmatā izklāstītās jomas attiecībā uz inovācijas novērtēšanu uzņēmumos.

| 2. | Komisija (Eurostat) ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādā metodiskus ieteikumus inovācijas apsekojumiem, lai apsekojumu rezultāti lielā mērā būtu saskaņoti. Šajos ieteikumos ietver vismaz informāciju par iedzīvotāju mērķa grupu, apsekojuma metodiku (tostarp reģionālos aspektus), saskaņoto apsekojuma anketu, informāciju par datu vākšanu, apstrādi un sniegšanu, kā arī datu kvalitātes prasības. |
| --- | --- |

2.

Komisija (Eurostat) ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādā metodiskus ieteikumus inovācijas apsekojumiem, lai apsekojumu rezultāti lielā mērā būtu saskaņoti. Šajos ieteikumos ietver vismaz informāciju par iedzīvotāju mērķa grupu, apsekojuma metodiku (tostarp reģionālos aspektus), saskaņoto apsekojuma anketu, informāciju par datu vākšanu, apstrādi un sniegšanu, kā arī datu kvalitātes prasības.

| 3. | Dalībvalstis sniedz Komisijai (Eurostat) nepieciešamo informāciju par valstu metodiku, kas tiek izmantota valstu inovācijas statistikā. |
| --- | --- |

3.

Dalībvalstis sniedz Komisijai (Eurostat) nepieciešamo informāciju par valstu metodiku, kas tiek izmantota valstu inovācijas statistikā.

---

III PIELIKUMS

KVALITĀTES ZIŅOJUMU PRASĪBAS

1.   sadaļa

Ievads

Kvalitātes ziņojumi standarta struktūrā, ko noteikusi Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm, ietver gan kvantitatīvus, gan kvalitatīvu rādītājus par datu kvalitāti. Komisija (Eurostat) paziņo rezultātus attiecībā uz kvantitatīvajiem rādītājiem, kurus var aprēķināt uz dalībvalstu sniegto datu pamata. Dalībvalstis šos rezultātus interpretē un komentē, ņemot vērā datu vākšanas metodiku, un sniedz pārējos kvantitatīvos rādītājus, kā arī kvalitatīvos datus.

2.   sadaļa

Termiņš

Komisija (Eurostat) katru otro gadu 20 mēnešu laikā pēc pārskata gada beigām (līdz augusta beigām) nosūta dalībvalstīm standarta kvalitātes ziņojumu projektus, kuros jau ir daļēji iekļauti galvenie kvantitatīvie rādītāji un citi Komisijai (Eurostat) pieejamie dati.

Dalībvalstis katru otro gadu 22 mēnešu laikā pēc attiecīgā pārskata gada beigām (līdz oktobra beigām) nosūta Komisijai (Eurostat) pabeigtus standarta kvalitātes ziņojumus.

---

| 27.10.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 299/31 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 299/31

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 996/2012

(2012. gada 26. oktobris),

ar ko pēc avārijas Fukusimas atomelektrostacijā paredz īpašus noteikumus, kuri reglamentē Japānas izcelsmes pārtikas un barības importu un pārtikas un barības sūtījumus no Japānas, un ar ko atceļ Īstenošanas regulu (ES) Nr. 284/2012

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (1), un jo īpaši tās 53. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) daļu,

tā kā:

| (1) | Lai aizsargātu sabiedrības veselību, dzīvnieku veselību vai vidi gadījumā, kad attiecīgu risku nevar apmierinoši novērst ar pasākumiem, ko veic atsevišķas dalībvalstis, Regulas (EK) Nr. 178/2002 53. pantā paredzēta iespēja pieņemt atbilstošus Savienības ārkārtas pasākumus attiecībā uz pārtiku un barību, kas importēta no trešās valsts. |
| --- | --- |

(1)

Lai aizsargātu sabiedrības veselību, dzīvnieku veselību vai vidi gadījumā, kad attiecīgu risku nevar apmierinoši novērst ar pasākumiem, ko veic atsevišķas dalībvalstis, Regulas (EK) Nr. 178/2002 53. pantā paredzēta iespēja pieņemt atbilstošus Savienības ārkārtas pasākumus attiecībā uz pārtiku un barību, kas importēta no trešās valsts.

| (2) | Pēc avārijas Fukusimas atomelektrostacijā 2011. gada 11. martā Komisija saņēma informāciju, ka radionuklīdu līmenis konkrētā Japānas izcelsmes pārtikā pārsniedz Japānā piemērojamos intervences līmeņus attiecībā uz pārtiku. Šāds piesārņojums var apdraudēt cilvēku veselību un dzīvnieku veselību Savienībā, tādēļ tika pieņemta Komisijas 2011. gada 25. marta Īstenošanas regula (ES) Nr. 297/2011, ar ko pēc avārijas Fukusimas atomelektrostacijā paredz īpašus nosacījumus, kuri reglamentē Japānas izcelsmes pārtikas un barības importu un pārtikas un barības sūtījumus no Japānas (2). Šo regulu aizstāja ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 961/2011 (3), ko vēlāk aizstāja ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 284/2012 (4). |
| --- | --- |

(2)

Pēc avārijas Fukusimas atomelektrostacijā 2011. gada 11. martā Komisija saņēma informāciju, ka radionuklīdu līmenis konkrētā Japānas izcelsmes pārtikā pārsniedz Japānā piemērojamos intervences līmeņus attiecībā uz pārtiku. Šāds piesārņojums var apdraudēt cilvēku veselību un dzīvnieku veselību Savienībā, tādēļ tika pieņemta Komisijas 2011. gada 25. marta Īstenošanas regula (ES) Nr. 297/2011, ar ko pēc avārijas Fukusimas atomelektrostacijā paredz īpašus nosacījumus, kuri reglamentē Japānas izcelsmes pārtikas un barības importu un pārtikas un barības sūtījumus no Japānas (2). Šo regulu aizstāja ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 961/2011 (3), ko vēlāk aizstāja ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 284/2012 (4).

| (3) | Lai ņemtu vērā situācijas izmaiņas, Īstenošanas regula (ES) Nr. 284/2012 ir vairākkārt grozīta. Tā kā tagad ir vajadzīgi turpmākie grozījumi, Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 284/2012 ir lietderīgi aizstāt ar jaunu regulu. |
| --- | --- |

(3)

Lai ņemtu vērā situācijas izmaiņas, Īstenošanas regula (ES) Nr. 284/2012 ir vairākkārt grozīta. Tā kā tagad ir vajadzīgi turpmākie grozījumi, Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 284/2012 ir lietderīgi aizstāt ar jaunu regulu.

| (4) | Spēkā esošie pasākumi pārskatīti, ņemot vērā datus par vairāk nekā 26 000 radioaktīvā piesārņojuma paraugiem barībā un pārtikā, kurus saistībā ar otro veģetācijas periodu pēc avārijas sniegušas Japānas iestādes. |
| --- | --- |

(4)

Spēkā esošie pasākumi pārskatīti, ņemot vērā datus par vairāk nekā 26 000 radioaktīvā piesārņojuma paraugiem barībā un pārtikā, kurus saistībā ar otro veģetācijas periodu pēc avārijas sniegušas Japānas iestādes.

| (5) | Ir lietderīgi nepiemērot šīs regulas noteikumus sūtījumiem personīgam patēriņam. Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku un barību būtu jāietver atsauce uz noteikumiem Komisijas 2009. gada 5. marta Regulā (EK) Nr. 206/2009 par dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumu ievešanu Kopienā personīgam patēriņam un Regulas (EK) Nr. 136/2004 grozīšanu (5). Attiecībā uz pārējo barību un pārtiku, būtu jāparedz, ka sūtījumus var uzskatīt par sūtījumiem personīgam patēriņam tikai tad, ja tie nav komerciāli un paredzēti privātpersonai personīgam patēriņam vai lietošanai. |
| --- | --- |

(5)

Ir lietderīgi nepiemērot šīs regulas noteikumus sūtījumiem personīgam patēriņam. Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku un barību būtu jāietver atsauce uz noteikumiem Komisijas 2009. gada 5. marta Regulā (EK) Nr. 206/2009 par dzīvnieku izcelsmes produktu sūtījumu ievešanu Kopienā personīgam patēriņam un Regulas (EK) Nr. 136/2004 grozīšanu (5). Attiecībā uz pārējo barību un pārtiku, būtu jāparedz, ka sūtījumus var uzskatīt par sūtījumiem personīgam patēriņam tikai tad, ja tie nav komerciāli un paredzēti privātpersonai personīgam patēriņam vai lietošanai.

| (6) | Japānas iestādes sniegušas Komisijai izsmeļošu informāciju, ka papildus alkoholiskajiem dzērieniem (sakē, viskijs un shochu), uz kuriem jau attiecas atbrīvojums, arī citi alkoholiskie dzērieni nesatur izmērāmus radioaktivitātes līmeņus. Pulēšanas un fermentācijas procesā tiek būtiski samazināta radioaktivitāte alkoholiskajā dzērienā. Tādējādi ir lietderīgi izslēgt no šīs regulas darbības jomas dažus citus alkoholiskos dzērienus, lai mazinātu Japānas iestāžu un importējošo dalībvalstu kompetento iestāžu administratīvo slogu. |
| --- | --- |

(6)

Japānas iestādes sniegušas Komisijai izsmeļošu informāciju, ka papildus alkoholiskajiem dzērieniem (sakē, viskijs un shochu), uz kuriem jau attiecas atbrīvojums, arī citi alkoholiskie dzērieni nesatur izmērāmus radioaktivitātes līmeņus. Pulēšanas un fermentācijas procesā tiek būtiski samazināta radioaktivitāte alkoholiskajā dzērienā. Tādējādi ir lietderīgi izslēgt no šīs regulas darbības jomas dažus citus alkoholiskos dzērienus, lai mazinātu Japānas iestāžu un importējošo dalībvalstu kompetento iestāžu administratīvo slogu.

| (7) | Japānas iestāžu sniegtie dati nodrošina pierādījumus, ka prefektūras Jamanasi un Šizukas izcelsmes barības un pārtikas paraugi vairs nav jāņem un analīzes nav jāveic attiecībā uz radioaktivitātes klātbūtni pirms eksporta uz Savienību. Paraugu ņemšanas un analīžu veikšanas prasība būtu jāsaglabā vienīgi attiecībā uz Šizukas izcelsmes tēju un Šizukas un Jamanasi izcelsmes sēnēm. |
| --- | --- |

(7)

Japānas iestāžu sniegtie dati nodrošina pierādījumus, ka prefektūras Jamanasi un Šizukas izcelsmes barības un pārtikas paraugi vairs nav jāņem un analīzes nav jāveic attiecībā uz radioaktivitātes klātbūtni pirms eksporta uz Savienību. Paraugu ņemšanas un analīžu veikšanas prasība būtu jāsaglabā vienīgi attiecībā uz Šizukas izcelsmes tēju un Šizukas un Jamanasi izcelsmes sēnēm.

| (8) | Tā kā prefektūras Fukusima izcelsmes barībā un pārtikā joprojām tiek konstatētas neatbilstības vai ievērojami radioaktivitātes līmeņi, ir lietderīgi saglabāt spēkā esošo paraugu ņemšanas un analīžu veikšanas prasību pirms šīs prefektūras izcelsmes barības un pārtikas eksporta uz Savienību. Tomēr vispārējie atbrīvojumi, piemēram, attiecībā uz alkoholiskajiem dzērieniem un sūtījumiem personīgam patēriņam, būtu jāturpina piemērot attiecībā uz šādu barību un pārtiku. |
| --- | --- |

(8)

Tā kā prefektūras Fukusima izcelsmes barībā un pārtikā joprojām tiek konstatētas neatbilstības vai ievērojami radioaktivitātes līmeņi, ir lietderīgi saglabāt spēkā esošo paraugu ņemšanas un analīžu veikšanas prasību pirms šīs prefektūras izcelsmes barības un pārtikas eksporta uz Savienību. Tomēr vispārējie atbrīvojumi, piemēram, attiecībā uz alkoholiskajiem dzērieniem un sūtījumiem personīgam patēriņam, būtu jāturpina piemērot attiecībā uz šādu barību un pārtiku.

| (9) | Kas attiecas uz prefektūru Gunma, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Saitama, Tokija, Ivate, Čiba un Kanagava, attiecībā uz kurām patlaban pirms eksporta uz Savienību ir spēkā paraugu ņemšanas un analīžu veikšanas prasība saistībā ar visu barību un pārtiku, ir lietderīgi ierobežot šo prasību uz sēnēm, tēju, zivsaimniecības produktiem, konkrētiem pārtikas savvaļas augiem, konkrētiem dārzeņiem, konkrētiem augļiem, rīsiem un sojas pupiņām un no tiem pārstrādātiem un atvasinātiem produktiem. Tādas pašas prasības būtu jāpiemēro salikta sastāva pārtikas produktiem, kuri satur vairāk nekā 50 % sastāvdaļu(-as), attiecībā uz kuru/kurām pirms eksporta uz Savienību vajadzīga iepriekšēja pārbaude. |
| --- | --- |

(9)

Kas attiecas uz prefektūru Gunma, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Saitama, Tokija, Ivate, Čiba un Kanagava, attiecībā uz kurām patlaban pirms eksporta uz Savienību ir spēkā paraugu ņemšanas un analīžu veikšanas prasība saistībā ar visu barību un pārtiku, ir lietderīgi ierobežot šo prasību uz sēnēm, tēju, zivsaimniecības produktiem, konkrētiem pārtikas savvaļas augiem, konkrētiem dārzeņiem, konkrētiem augļiem, rīsiem un sojas pupiņām un no tiem pārstrādātiem un atvasinātiem produktiem. Tādas pašas prasības būtu jāpiemēro salikta sastāva pārtikas produktiem, kuri satur vairāk nekā 50 % sastāvdaļu(-as), attiecībā uz kuru/kurām pirms eksporta uz Savienību vajadzīga iepriekšēja pārbaude.

| (10) | Pārbaudes, kas veiktas importēšanas laikā, liecina, ka Japānas iestādes pareizi īsteno īpašos nosacījumus, kurus paredzējusi Savienība, un ka jau ilgāk nekā gadu nav konstatēta neatbilstība. Tādējādi ir lietderīgi samazināt pārbaužu biežumu importēšanas laikā un šo rezultātu ziņošanu Komisijai. |
| --- | --- |

(10)

Pārbaudes, kas veiktas importēšanas laikā, liecina, ka Japānas iestādes pareizi īsteno īpašos nosacījumus, kurus paredzējusi Savienība, un ka jau ilgāk nekā gadu nav konstatēta neatbilstība. Tādējādi ir lietderīgi samazināt pārbaužu biežumu importēšanas laikā un šo rezultātu ziņošanu Komisijai.

| (11) | Ir lietderīgi paredzēt noteikumu nākamo pārskatīšanu, kad būs pieejami paraugu ņemšanas un analīžu rezultāti par radioaktivitātes klātbūtni barībā un pārtikā trešajā veģetācijas periodā pēc avārijas, tas ir, līdz 2014. gada 31. martam. Tomēr attiecībā uz produktiem, kuri pamatā tiek novākti otrā veģetācijas perioda otrajā daļā, un dati par otro veģetācijas periodu tāpēc vēl nav pieejami pilnībā, noteikumu pārskatīšanu ir lietderīgi paredzēt līdz 2013. gada 31. martam. |
| --- | --- |

(11)

Ir lietderīgi paredzēt noteikumu nākamo pārskatīšanu, kad būs pieejami paraugu ņemšanas un analīžu rezultāti par radioaktivitātes klātbūtni barībā un pārtikā trešajā veģetācijas periodā pēc avārijas, tas ir, līdz 2014. gada 31. martam. Tomēr attiecībā uz produktiem, kuri pamatā tiek novākti otrā veģetācijas perioda otrajā daļā, un dati par otro veģetācijas periodu tāpēc vēl nav pieejami pilnībā, noteikumu pārskatīšanu ir lietderīgi paredzēt līdz 2013. gada 31. martam.

| (12) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(12)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbības joma

Šī regula attiecas uz tādu pārtiku un barību Padomes Regulas (Euratom) Nr. 3954/87 (6) 1. panta 2. punkta nozīmē, kuras izcelsme ir Japānā vai kas sūtīta no Japānas, izņemot:

| a) | produktus, kas izvesti no Japānas pirms 2011. gada 28. marta; |
| --- | --- |

a)

produktus, kas izvesti no Japānas pirms 2011. gada 28. marta;

| b) | produktus, kas ir novākti un/vai pārstrādāti pirms 2011. gada 11. marta; |
| --- | --- |

b)

produktus, kas ir novākti un/vai pārstrādāti pirms 2011. gada 11. marta;

| c) | alkoholiskos dzērienus, kurus klasificē ar KN kodiem no 2203 līdz 2208; |
| --- | --- |

c)

alkoholiskos dzērienus, kurus klasificē ar KN kodiem no 2203 līdz 2208;

| d) | dzīvnieku izcelsmes barības un pārtikas sūtījumus personīgam patēriņam, uz kuriem attiecas Regulas (EK) 206/2009 2. pants; |
| --- | --- |

d)

dzīvnieku izcelsmes barības un pārtikas sūtījumus personīgam patēriņam, uz kuriem attiecas Regulas (EK) 206/2009 2. pants;

| e) | tādas barības un pārtikas, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, sūtījumus personīgam patēriņam, kuri nav komerciāli un ir paredzēti privātpersonai personīgam patēriņam vai lietošanai. Šaubu gadījumā sūtījuma saņēmējam ir pierādījumu sniegšanas pienākums. |
| --- | --- |

e)

tādas barības un pārtikas, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika, sūtījumus personīgam patēriņam, kuri nav komerciāli un ir paredzēti privātpersonai personīgam patēriņam vai lietošanai. Šaubu gadījumā sūtījuma saņēmējam ir pierādījumu sniegšanas pienākums.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā “Japānas tiesību aktos paredzētie pārejas pasākumi” ir pārejas pasākumi, kurus 2012. gada 24. februārī pieņēmušas Japānas iestādes attiecībā uz maksimālajiem līmeņiem cēzija-134 un cēzija-137 summai, kā izklāstīts III pielikumā.

“Sūtījums” ir tādas barības vai pārtikas daudzums, kas ir šīs regulas darbības jomā un ir tajā pašā klasē vai aprakstā, kam pievienots(-i) tāds pats/tādi paši dokuments(-i), kas tiek transportēts tajā pašā transportlīdzeklī un no vienas un tās pašas/tām pašām Japānas prefektūras(-ām), ievērojot robežvērtības, kas atļautas saskaņā ar 5. panta deklarāciju.

3. pants

Imports Savienībā

Pārtiku un barību (turpmāk “produkti”), kas minēta 1. pantā, var importēt Savienībā tikai tad, ja tā atbilst šai regulai.

4. pants

Cēzija-134 un cēzija-137 maksimālie līmeņi

1.   Produkti, kas minēti 1. pantā, izņemot III pielikumā uzskaitītos produktus, atbilst maksimālajam līmenim cēzija-134 un cēzija-137 summai, kā izklāstīts II pielikumā.

2.   III pielikumā uzskaitītie produkti atbilst radioaktīvā cēzija maksimālajam līmenim, kā izklāstīts attiecīgajā pielikumā.

5. pants

Deklarācija

1.   Katram 1. pantā minēto produktu sūtījumam pievieno derīgu deklarāciju, kas sagatavota un parakstīta saskaņā ar 6. pantu.

2.   Deklarācijā, kas minēta 1. punktā:

| a) | apliecina, ka produkti atbilst Japānā spēkā esošajiem tiesību aktiem; un |
| --- | --- |

a)

apliecina, ka produkti atbilst Japānā spēkā esošajiem tiesību aktiem; un

| b) | norāda, vai uz produktiem attiecas pārejas pasākumi, kas paredzēti Japānas tiesību aktos. |
| --- | --- |

b)

norāda, vai uz produktiem attiecas pārejas pasākumi, kas paredzēti Japānas tiesību aktos.

3.   Deklarācijā, kas minēta 1. punktā, apliecina arī, ka:

| a) | produkts ir novākts un/vai pārstrādāts pirms 2011. gada 11. marta; vai |
| --- | --- |

a)

produkts ir novākts un/vai pārstrādāts pirms 2011. gada 11. marta; vai

| b) | produkta izcelsme, izņemot prefektūras Šizuka izcelsmes tēju un sēnes un prefektūras Jamanasi izcelsmes sēnes, ir prefektūrā un tas nosūtīts no prefektūras, kas nav Fukusima, Gunma, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Saitama, Tokija, Čiba, Kanagava un Ivate; vai |
| --- | --- |

b)

produkta izcelsme, izņemot prefektūras Šizuka izcelsmes tēju un sēnes un prefektūras Jamanasi izcelsmes sēnes, ir prefektūrā un tas nosūtīts no prefektūras, kas nav Fukusima, Gunma, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Saitama, Tokija, Čiba, Kanagava un Ivate; vai

| c) | produkta izcelsme ir prefektūrā un tas nosūtīts no prefektūras Gunma, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Saitama, Tokija, Čiba, Kanagava un Ivate, bet nav uzskaitīts šīs regulas IV pielikumā (un attiecīgi analīzes pirms eksporta nav vajadzīgas); vai |
| --- | --- |

c)

produkta izcelsme ir prefektūrā un tas nosūtīts no prefektūras Gunma, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Saitama, Tokija, Čiba, Kanagava un Ivate, bet nav uzskaitīts šīs regulas IV pielikumā (un attiecīgi analīzes pirms eksporta nav vajadzīgas); vai

| d) | produkts ir nosūtīts no prefektūras Fukusima, Gunma, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Saitama, Tokija, Čiba, Kanagava un Ivate, bet tā izcelsme nav šajās prefektūrās un tranzīta laikā to nav skārusi radioaktivitāte; vai |
| --- | --- |

d)

produkts ir nosūtīts no prefektūras Fukusima, Gunma, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Saitama, Tokija, Čiba, Kanagava un Ivate, bet tā izcelsme nav šajās prefektūrās un tranzīta laikā to nav skārusi radioaktivitāte; vai

| e) | ja produkts ir prefektūras Šizuka izcelsmes tēja vai sēnes vai prefektūras Jamanasi izcelsmes sēnes vai no tām atvasināts produkts vai salikta sastāva barība vai pārtika, kas satur vairāk nekā 50 % šo produktu, produktam pievieno analītisko ziņojumu, kurā ietver paraugu ņemšanas un analīžu rezultātus; vai |
| --- | --- |

e)

ja produkts ir prefektūras Šizuka izcelsmes tēja vai sēnes vai prefektūras Jamanasi izcelsmes sēnes vai no tām atvasināts produkts vai salikta sastāva barība vai pārtika, kas satur vairāk nekā 50 % šo produktu, produktam pievieno analītisko ziņojumu, kurā ietver paraugu ņemšanas un analīžu rezultātus; vai

| f) | ja produkta, kas uzskaitīts šīs regulas IV pielikumā, izcelsme ir prefektūrā Fukusima, Gunma, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Saitama, Tokija, Čiba, Kanagava un Ivate, vai tas ir salikta sastāva barība vai pārtika, kas satur vairāk nekā 50 % šo produktu, produktam pievieno analītisko ziņojumu, kurā ietver paraugu ņemšanas un analīžu rezultātus. IV pielikuma produktu saraksts neskar prasības Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 27. janvāra Regulā (EK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām (7); vai |
| --- | --- |

f)

ja produkta, kas uzskaitīts šīs regulas IV pielikumā, izcelsme ir prefektūrā Fukusima, Gunma, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Saitama, Tokija, Čiba, Kanagava un Ivate, vai tas ir salikta sastāva barība vai pārtika, kas satur vairāk nekā 50 % šo produktu, produktam pievieno analītisko ziņojumu, kurā ietver paraugu ņemšanas un analīžu rezultātus. IV pielikuma produktu saraksts neskar prasības Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 27. janvāra Regulā (EK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām (7); vai

| g) | ja produkta vai sastāvdaļu izcelsme ir par vairāk nekā 50 % nezināma, produktam pievieno analītisko ziņojumu, kurā ietver paraugu ņemšanas un analīžu rezultātus. |
| --- | --- |

g)

ja produkta vai sastāvdaļu izcelsme ir par vairāk nekā 50 % nezināma, produktam pievieno analītisko ziņojumu, kurā ietver paraugu ņemšanas un analīžu rezultātus.

4.   Šā panta 3. punkta f) apakšpunkts attiecas arī uz šeit minēto prefektūru piekrastes ūdeņos nozvejotiem vai ievāktiem produktiem, un to piemēro neatkarīgi no šo produktu izkraušanas vietas.

6. pants

Deklarācijas sagatavošana un parakstīšana

1.   Deklarāciju, kas minēta 5. pantā, sagatavo saskaņā ar I pielikumā sniegto paraugu.

2.   Deklarāciju par 5. panta 3. punkta a), b), c) vai d) apakšpunktā minētajiem produktiem paraksta Japānas kompetentās iestādes pilnvarotais pārstāvis vai ar šādas iestādes atļauju — tās struktūras pilnvarotais pārstāvis, kuru pilnvarojusi Japānas kompetentā iestāde un kura atrodas minētās Japānas kompetentās iestādes pakļautībā un pārraudzībā.

3.   Deklarāciju par 5. panta 3. punkta e), f) un g) apakšpunktā minētajiem produktiem paraksta Japānas kompetentās iestādes pilnvarotais pārstāvis, un tai pievieno analītisko ziņojumu ar paraugu ņemšanas un analīžu rezultātiem.

7. pants

Identifikācija

Katru tādu produktu sūtījumu, kas minēti 1. pantā, identificē ar kodu, ko norāda 5. panta 1. punktā minētajā deklarācijā, 5. panta 3. punktā minētajā analītiskajā ziņojumā, sanitārajā sertifikātā un jebkurā citā tirdzniecības dokumentā, kas pievienots sūtījumam.

8. pants

Robežkontroles punkti un izraudzītās ievešanas vietas

To produktu sūtījumus, kas minēti 1. pantā, izņemot tos, kuri ietilpst Padomes Direktīvas 97/78/EK (8) darbības jomā, ieved Savienībā caur izraudzīto ievešanas vietu (turpmāk “izraudzītā ievešanas vieta”) Komisijas Regulas (EK) Nr. 669/2009 (9) 3. panta b) punkta nozīmē.

9. pants

Iepriekšēja paziņošana

Par katra tādu produktu sūtījuma saņemšanu, kas minēti 1. pantā, pārtikas un barības apritē iesaistītie uzņēmēji vai to pārstāvji robežkontroles punkta vai izraudzītās ievešanas vietas kompetentajām iestādēm paziņo vismaz divas darba dienas pirms sūtījuma faktiskās saņemšanas.

10. pants

Oficiālās pārbaudes

1.   Robežkontroles punkta vai izraudzītās ievešanas vietas kompetentās iestādes veic:

| a) | dokumentu pārbaudes visiem tādu produktu sūtījumiem, kas minēti 1. pantā; |
| --- | --- |

a)

dokumentu pārbaudes visiem tādu produktu sūtījumiem, kas minēti 1. pantā;

| b) | fiziskas pārbaudes un identitātes pārbaudes, tostarp laboratorijas analīzes par cēzija-134 un cēzija-137 klātbūtni, 5 % sūtījumu. |
| --- | --- |

b)

fiziskas pārbaudes un identitātes pārbaudes, tostarp laboratorijas analīzes par cēzija-134 un cēzija-137 klātbūtni, 5 % sūtījumu.

2.   Sūtījumi paliek oficiālā uzraudzībā ne vairāk kā piecas darba dienas, līdz ir pieejami laboratorijas analīžu rezultāti.

3.   Ja laboratorijas analīžu rezultātos sniegti pierādījumi, ka deklarācijā sniegtās garantijas ir nepatiesas, uzskata, ka deklarācija nav derīga un pārtikas vai barības sūtījums neatbilst šīs regulas noteikumiem.

11. pants

Izmaksas

Visas izmaksas, kas rodas, veicot 10. pantā minētās oficiālās pārbaudes un īstenojot visus pasākumus saistībā ar neatbilstību, sedz pārtikas un barības apritē iesaistītie uzņēmēji.

12. pants

Laišana brīvā apgrozībā

Sūtījumus drīkst laist brīvā apgrozībā, ja pārtikas un barības apritē iesaistītais uzņēmējs vai tā pārstāvis muitas iestādēm iesniedz 5. panta 1. punktā minēto deklarāciju, ko

| a) | pienācīgi vizējusi robežkontroles punkta vai izraudzītās ievešanas vietas kompetentā iestāde; un |
| --- | --- |

a)

pienācīgi vizējusi robežkontroles punkta vai izraudzītās ievešanas vietas kompetentā iestāde; un

| b) | kas sniedz pierādījumus, ka 10. pantā minētās oficiālās pārbaudes ir veiktas un ka šo pārbaužu rezultāti ir bijuši labvēlīgi. |
| --- | --- |

b)

kas sniedz pierādījumus, ka 10. pantā minētās oficiālās pārbaudes ir veiktas un ka šo pārbaužu rezultāti ir bijuši labvēlīgi.

13. pants

Neatbilstoši produkti

Produktus, kuri neatbilst šīs regulas noteikumiem, nedrīkst laist tirgū. Šādus produktus vai nu iznīcina, ievērojot drošības noteikumus, vai nosūta atpakaļ uz izcelsmes valsti.

14. pants

Ziņojumi

Dalībvalstis, izmantojot ātrās brīdināšanas sistēmu pārtikas un barības jomā (RASFF), ik pēc trim mēnešiem informē Komisiju par visiem iegūtajiem analīžu rezultātiem. Minēto ziņojumu iesniedz mēneša laikā pēc katra ceturkšņa beigām.

15. pants

Atcelšana

Īstenošanas regulu (ES) Nr. 284/2012 atceļ.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

16. pants

Pārejas pasākums

Atkāpjoties no 3. panta, produktus, kas minēti 1. pantā, var importēt Savienībā, ja tie atbilst Īstenošanas regulas (ES) Nr. 284/2012 noteikumiem un ja:

| a) | produkti tika izvesti no Japānas pirms šīs regulas stāšanas spēkā; vai |
| --- | --- |

a)

produkti tika izvesti no Japānas pirms šīs regulas stāšanas spēkā; vai

| b) | produktiem ir pievienota tāda deklarācija saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 284/2012, kas izdota pirms 2012. gada 1. novembra, un produkti tika izvesti no Japānas pirms 2012. gada 1. decembra. |
| --- | --- |

b)

produktiem ir pievienota tāda deklarācija saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 284/2012, kas izdota pirms 2012. gada 1. novembra, un produkti tika izvesti no Japānas pirms 2012. gada 1. decembra.

17. pants

Stāšanās spēkā un piemērošanas termiņš

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no spēkā stāšanās dienas līdz 2014. gada 31. martam.

Šo regulu pārskata pirms 2013. gada 31. marta attiecībā uz produktiem, kurus pamatā novāc no augusta līdz novembrim, un attiecībā uz zivīm un zivsaimniecības produktiem.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 26. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

1

(2)  OV L 80, 26.3.2011., 5. lpp.

2

(3)  OV L 252, 28.9.2011., 10. lpp.

3

(4)  OV L 92, 30.3.2012., 16. lpp.

4

(5)  OV L 77, 24.3.2009., 1. lpp.

5

(6)  OV L 371, 30.12.1987., 11. lpp.

6

(7)  OV L 43, 14.2.1997., 1. lpp.

7

(8)  OV L 24, 30.1.1998., 9. lpp.

8

(9)  OV L 194, 25.7.2009., 11. lpp.

9

---

I PIELIKUMS

Deklarācija importam Savienībā

... (Produkts un izcelsmes valsts)

Partijas identifikācijas kods ... Deklarācijas Nr. ...

Saskaņā ar noteikumiem Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 996/2012, ar ko pēc avārijas Fukusimas atomelektrostacijā paredz īpašus noteikumus, kuri reglamentē Japānas izcelsmes pārtikas un barības importu un pārtikas un barības sūtījumus no Japānas,

...

(Īstenošanas regulas (ES) Nr. 996/2012 6. panta 2. un 3. punktā minētais pilnvarotais pārstāvis)

DEKLARĒ, ka ...

... (1. pantā minētie produkti)

šajā sūtījumā, kurš sastāv no: ...

... (sūtījuma apraksts, produkts, iepakojumu skaits un veids, bruto vai neto svars),

kas iekrauts ... (iekraušanas vieta),

... (iekraušanas datums),

... (pārvadātāja identifikācija)

nosūtīts uz ... (galamērķa vieta un valsts),

kas ir no uzņēmuma ...

... (uzņēmuma nosaukums un adrese),

atbilst Japānā spēkā esošajiem tiesību aktiem attiecībā uz maksimālajiem līmeņiem cēzija-134 un cēzija-137 summai.

DEKLARĒ, ka sūtījums satur pārtiku vai barību, uz kuru

|  | neattiecas pārejas pasākumi, kas paredzēti Japānas tiesību aktos (sk. Īstenošanas regulas (ES) Nr. 996/2012 III pielikumu) attiecībā uz maksimālo līmeni cēzija-134 un cēzija-137 summai; |
| --- | --- |
|  | attiecas pārejas pasākumi, kas paredzēti Japānas tiesību aktos (sk. Īstenošanas regulas (ES) Nr. 996/2012 III pielikumu) attiecībā uz maksimālo līmeni cēzija-134 un cēzija-137 summai. |



neattiecas pārejas pasākumi, kas paredzēti Japānas tiesību aktos (sk. Īstenošanas regulas (ES) Nr. 996/2012 III pielikumu) attiecībā uz maksimālo līmeni cēzija-134 un cēzija-137 summai;



attiecas pārejas pasākumi, kas paredzēti Japānas tiesību aktos (sk. Īstenošanas regulas (ES) Nr. 996/2012 III pielikumu) attiecībā uz maksimālo līmeni cēzija-134 un cēzija-137 summai.

DEKLARĒ, ka sūtījums satur:

|  | barību vai pārtiku, kas novākta un/vai pārstrādāta pirms 2011. gada 11. marta; |
| --- | --- |
|  | barību vai pārtiku, kuras izcelsme ir prefektūrā un kas nosūtīta no prefektūras, kas nav Fukusima, Gunma, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Saitama, Tokija, Čiba, Kanagava un Ivate, izņemot prefektūras Šizuka izcelsmes tēju un sēnes un prefektūras Jamanasi izcelsmes sēnes; |
|  | barību vai pārtiku, kas nosūtīta no prefektūras Fukusima, Gunma, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Saitama, Tokija, Čiba, Kanagava un Ivate, bet tās izcelsme nav šajās prefektūrās un tranzīta laikā to nav skārusi radioaktivitāte; |
|  | barību vai pārtiku, kas nav uzskaitīta Īstenošanas regula (ES) Nr. 996/2012 IV pielikumā un kuras izcelsme ir prefektūrā un tā nosūtīta no prefektūras Gunma, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Saitama, Tokija, Čiba, Kanagava un Ivate; |
|  | tēju vai sēnes vai salikta sastāva barību vai pārtiku, kas satur vairāk nekā 50 % no šiem produktiem un kuras izcelsme ir prefektūrā Šizuka, un kuras paraugi ņemti ... (datums), laboratorijas analīzes veiktas ...
  (datums) ...
  (laboratorijas nosaukums), lai noteiktu radionuklīdu (cēzija-134 un cēzija-137) līmeni. Analītiskais ziņojums ir pievienots. |
|  | sēnes vai salikta sastāva barību vai pārtiku, kas satur vairāk nekā 50 % no šiem produktiem un kuru izcelsme ir prefektūrā Jamanasi, un kuras paraugi ņemti ... (datums), laboratorijas analīzes veiktas ...
  (datums) ...
  (laboratorijas nosaukums), lai noteiktu radionuklīdu (cēzija-134 un cēzija-137) līmeni. Analītiskais ziņojums ir pievienots. |
|  | barību vai pārtiku, kas nav uzskaitīta Īstenošanas regula (ES) Nr. 996/2012 IV pielikumā vai salikta sastāva barība vai pārtika, kas satur vairāk nekā 50 % šo produktu, ar izcelsmi prefektūrā Fukusima, Gunma, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Saitama, Tokija, Čiba, Kanagava un Ivate, ... (datums), laboratorijas analīzes veiktas ... (datums) ... (laboratorijas nosaukums), lai noteiktu radionuklīdu (cēzija-134 un cēzija-137) līmeni. Analītiskais ziņojums ir pievienots. |
|  | barību vai pārtiku, kuras izcelsme nav zināma un kas satur vairāk nekā 50 % nezināmas izcelsmes sastāvdaļas(-u), un kuras paraugi ņemti ... (datums), laboratorijas analīzes veiktas ... (datums) ... (laboratorijas nosaukums), lai noteiktu radionuklīdu (cēzija-134 un cēzija-137) līmeni. Analītiskais ziņojums ir pievienots. |



barību vai pārtiku, kas novākta un/vai pārstrādāta pirms 2011. gada 11. marta;



barību vai pārtiku, kuras izcelsme ir prefektūrā un kas nosūtīta no prefektūras, kas nav Fukusima, Gunma, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Saitama, Tokija, Čiba, Kanagava un Ivate, izņemot prefektūras Šizuka izcelsmes tēju un sēnes un prefektūras Jamanasi izcelsmes sēnes;



barību vai pārtiku, kas nosūtīta no prefektūras Fukusima, Gunma, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Saitama, Tokija, Čiba, Kanagava un Ivate, bet tās izcelsme nav šajās prefektūrās un tranzīta laikā to nav skārusi radioaktivitāte;



barību vai pārtiku, kas nav uzskaitīta Īstenošanas regula (ES) Nr. 996/2012 IV pielikumā un kuras izcelsme ir prefektūrā un tā nosūtīta no prefektūras Gunma, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Saitama, Tokija, Čiba, Kanagava un Ivate;



tēju vai sēnes vai salikta sastāva barību vai pārtiku, kas satur vairāk nekā 50 % no šiem produktiem un kuras izcelsme ir prefektūrā Šizuka, un kuras paraugi ņemti ... (datums), laboratorijas analīzes veiktas ...

(datums) ...

(laboratorijas nosaukums), lai noteiktu radionuklīdu (cēzija-134 un cēzija-137) līmeni. Analītiskais ziņojums ir pievienots.



sēnes vai salikta sastāva barību vai pārtiku, kas satur vairāk nekā 50 % no šiem produktiem un kuru izcelsme ir prefektūrā Jamanasi, un kuras paraugi ņemti ... (datums), laboratorijas analīzes veiktas ...

(datums) ...

(laboratorijas nosaukums), lai noteiktu radionuklīdu (cēzija-134 un cēzija-137) līmeni. Analītiskais ziņojums ir pievienots.



barību vai pārtiku, kas nav uzskaitīta Īstenošanas regula (ES) Nr. 996/2012 IV pielikumā vai salikta sastāva barība vai pārtika, kas satur vairāk nekā 50 % šo produktu, ar izcelsmi prefektūrā Fukusima, Gunma, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Saitama, Tokija, Čiba, Kanagava un Ivate, ... (datums), laboratorijas analīzes veiktas ... (datums) ... (laboratorijas nosaukums), lai noteiktu radionuklīdu (cēzija-134 un cēzija-137) līmeni. Analītiskais ziņojums ir pievienots.



barību vai pārtiku, kuras izcelsme nav zināma un kas satur vairāk nekā 50 % nezināmas izcelsmes sastāvdaļas(-u), un kuras paraugi ņemti ... (datums), laboratorijas analīzes veiktas ... (datums) ... (laboratorijas nosaukums), lai noteiktu radionuklīdu (cēzija-134 un cēzija-137) līmeni. Analītiskais ziņojums ir pievienots.

(vieta) ... (datums) ...

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 996/2012 6. panta 2. un 3. punktā minētā pilnvarotā pārstāvja zīmogs un paraksts

Daļa, kas jāaizpilda robežkontroles punkta (RKP) vai izraudzītās ievešanas vietas (IIV) kompetentajai iestādei

|  | Sūtījums ir pieņemts iesniegšanai muitas iestādēm nolūkā to laist brīvā apgrozībā Savienībā. |
| --- | --- |
|  | Sūtījums NAV pieņemts iesniegšanai muitas iestādēm nolūkā to laist brīvā apgrozībā Eiropas Savienībā. |



Sūtījums ir pieņemts iesniegšanai muitas iestādēm nolūkā to laist brīvā apgrozībā Savienībā.



Sūtījums NAV pieņemts iesniegšanai muitas iestādēm nolūkā to laist brīvā apgrozībā Eiropas Savienībā.

...

(kompetentā iestāde, dalībvalsts)

...

| Datums | Zīmogs | Paraksts |
| --- | --- | --- |

Datums

Zīmogs

Paraksts

---

II PIELIKUMS

Maksimālie līmeņi pārtikai
   (1)
  (Bq/kg), kas paredzēti Japānas tiesību aktos

| | Zīdaiņu un mazu bērnu pārtika | Piens un dzērieni uz piena bāzes | Cita pārtika, izņemot: - minerālūdeni un tamlīdzīgus dzērienus - tējas uzlējumu no nefermentētām lapām | Minerālūdens un tamlīdzīgi dzērieni un tējas uzlējums no nefermentētām lapām |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Cēzija-134 un cēzija-137 summa | 50 (2) | 50 (2) | 100 (2) | 10 (2) |

Zīdaiņu un mazu bērnu pārtika

Piens un dzērieni uz piena bāzes

Cita pārtika, izņemot: - minerālūdeni un tamlīdzīgus dzērienus - tējas uzlējumu no nefermentētām lapām

Minerālūdens un tamlīdzīgi dzērieni un tējas uzlējums no nefermentētām lapām

Cēzija-134 un cēzija-137 summa

50 (2)

50 (2)

100 (2)

10 (2)

Maksimālie līmeņi barībai
   (3)
  (Bq/kg), kas paredzēti Japānas tiesību aktos

| | Barība, kas paredzēta liellopiem un zirgiem | Barība, kas paredzēta cūkām | Barība, kas paredzēta mājputniem | Barība, kas paredzēta zivīm (5) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Cēzija-134 un cēzija-137 summa | 100 (4) | 80 (4) | 160 (4) | 40 (4) |

Barība, kas paredzēta liellopiem un zirgiem

Barība, kas paredzēta cūkām

Barība, kas paredzēta mājputniem

Barība, kas paredzēta zivīm (5)

Cēzija-134 un cēzija-137 summa

100 (4)

80 (4)

160 (4)

40 (4)

---

(1)  Kaltētiem produktiem, kurus paredzēts lietot uzturā rekonstruētā veidā, maksimālo līmeni piemēro lietošanai uzturā gatavam rekonstruētam produktam.

Kaltētām sēnēm rekonstrukcijas koeficients ir 5.

Tējai maksimālo līmeni piemēro uzlējumam no tējas lapām. Pārstrādes koeficients kaltētai tējai ir 50, tādējādi 500 Bq/kg maksimālais līmenis kaltētām tējas lapām nodrošina, ka līmenis tējas uzlējumā nepārsniedz 10 Bq/kg maksimālo līmeni.

(2)  Lai nodrošinātu atbilstību Japānā pašlaik piemērotajiem maksimālajiem līmeņiem, šīs vērtības pagaidu kārtā aizstāj vērtības, kas noteiktas Padomes Regulā (Euratom) Nr. 3954/87.

(3)  Maksimālais līmenis attiecas uz barību, kuras mitruma saturs ir 12 %.

(4)  Lai nodrošinātu atbilstību Japānā pašlaik piemērotajiem maksimālajiem līmeņiem, šī vērtība pagaidu kārtā aizstāj vērtību, kas noteikta Komisijas Regulā (Euratom) Nr. 770/90 (OV L 83, 30.3.1990., 78. lpp.).

(5)  Izņemot barību, kas paredzēta dekoratīvām zivīm.

---

III PIELIKUMS

Pārejas pasākumi, kas paredzēti Japānas tiesību aktos un kas piemērojami šajā regulā

| a) | Piens un piena produkti, minerālūdens un tamlīdzīgi dzērieni, kas ražoti un/vai pārstrādāti pirms 2012. gada 31. marta, nedrīkst saturēt vairāk nekā 200 Bq/kg radioaktīvā cēzija. Cita pārtika, izņemot rīsus, sojas pupiņas un no tiem pārstrādātos produktus, kas ražota un/vai pārstrādāta pirms 2012. gada 31. marta, nedrīkst saturēt vairāk nekā 500 Bq/kg radioaktīvā cēzija. |
| --- | --- |

a)

Piens un piena produkti, minerālūdens un tamlīdzīgi dzērieni, kas ražoti un/vai pārstrādāti pirms 2012. gada 31. marta, nedrīkst saturēt vairāk nekā 200 Bq/kg radioaktīvā cēzija. Cita pārtika, izņemot rīsus, sojas pupiņas un no tiem pārstrādātos produktus, kas ražota un/vai pārstrādāta pirms 2012. gada 31. marta, nedrīkst saturēt vairāk nekā 500 Bq/kg radioaktīvā cēzija.

| b) | Rīsu produkti, kas ražoti un/vai pārstrādāti pirms 2012. gada 30. septembra, nedrīkst saturēt vairāk nekā 500 Bq/kg radioaktīvā cēzija. |
| --- | --- |

b)

Rīsu produkti, kas ražoti un/vai pārstrādāti pirms 2012. gada 30. septembra, nedrīkst saturēt vairāk nekā 500 Bq/kg radioaktīvā cēzija.

| c) | Sojas pupiņas, kas novāktas un laistas tirgū pirms 2012. gada 31. decembra, nedrīkst saturēt vairāk nekā 500 Bq/kg radioaktīvā cēzija. |
| --- | --- |

c)

Sojas pupiņas, kas novāktas un laistas tirgū pirms 2012. gada 31. decembra, nedrīkst saturēt vairāk nekā 500 Bq/kg radioaktīvā cēzija.

| d) | Sojas pupiņu produkti, kas ražoti un/vai pārstrādāti pirms 2012. gada 31. decembra, nedrīkst saturēt vairāk nekā 500 Bq/kg radioaktīvā cēzija. |
| --- | --- |

d)

Sojas pupiņu produkti, kas ražoti un/vai pārstrādāti pirms 2012. gada 31. decembra, nedrīkst saturēt vairāk nekā 500 Bq/kg radioaktīvā cēzija.

---

IV PIELIKUMS

Barība un pārtika, kurai pirms eksporta uz Savienību ir vajadzīga paraugu ņemšana un analīžu veikšana attiecībā uz cēzija-134 un cēzija-137 klātbūtni

| a) | Produkti, kuru izcelsme ir prefektūrā Fukusima:






  — | visi produkti, ievērojot šīs regulas 1. pantā minētos izņēmumus. |
| --- | --- | --- |

a)

Produkti, kuru izcelsme ir prefektūrā Fukusima:

—

visi produkti, ievērojot šīs regulas 1. pantā minētos izņēmumus.

| b) | Produkti, kuru izcelsme ir prefektūrā Šizuka:






  — | tēja un no tās pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0902, 2101 20 un 2202 90 10; |
| --- | --- | --- |

b)

Produkti, kuru izcelsme ir prefektūrā Šizuka:

—

tēja un no tās pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0902, 2101 20 un 2202 90 10;

| — | sēnes un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 51, 0709 59, 0710 80 61, 0710 80 69, 0711 51 00, 0711 59, 0712 31, 0712 32, 0712 33, 0712 39, 2003 10, 2003 90 un 2005 99 80. |
| --- | --- |

—

sēnes un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 51, 0709 59, 0710 80 61, 0710 80 69, 0711 51 00, 0711 59, 0712 31, 0712 32, 0712 33, 0712 39, 2003 10, 2003 90 un 2005 99 80.

| c) | Produkti, kuru izcelsme ir prefektūrā Jamanasi:






  — | sēnes un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 51, 0709 59, 0710 80 61, 0710 80 69, 0711 51 00, 0711 59, 0712 31, 0712 32, 0712 33, 0712 39, 2003 10, 2003 90 un 2005 99 80. |
| --- | --- | --- |

c)

Produkti, kuru izcelsme ir prefektūrā Jamanasi:

—

sēnes un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 51, 0709 59, 0710 80 61, 0710 80 69, 0711 51 00, 0711 59, 0712 31, 0712 32, 0712 33, 0712 39, 2003 10, 2003 90 un 2005 99 80.

| d) | Produkti, kuru izcelsme ir prefektūrā Gunma, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Saitama, Tokija, Čiba, Kanagava un Ivate:






  — | tēja un no tās pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0902, 2101 20 un 2202 90 10; |
| --- | --- | --- |

d)

Produkti, kuru izcelsme ir prefektūrā Gunma, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Saitama, Tokija, Čiba, Kanagava un Ivate:

—

tēja un no tās pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0902, 2101 20 un 2202 90 10;

| — | sēnes un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 51, 0709 59, 0710 80 61, 0710 80 69, 0711 51 00, 0711 59, 0712 31, 0712 32, 0712 33, 0712 39, 2003 10, 2003 90 un 2005 99 80; |
| --- | --- |

—

sēnes un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 51, 0709 59, 0710 80 61, 0710 80 69, 0711 51 00, 0711 59, 0712 31, 0712 32, 0712 33, 0712 39, 2003 10, 2003 90 un 2005 99 80;

| — | zivis un zivsaimniecības produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0302, 0303, 0304, 0305, 0306, 0307 un 0308 (1); |
| --- | --- |

—

zivis un zivsaimniecības produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0302, 0303, 0304, 0305, 0306, 0307 un 0308 (1);

| — | rīsi un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 1006, 1102 90 50, 1103 19 50, 1103 20 50, 1104 19 91, 1104 19 99, 1104 29 17, 1104 29 30, 1104 29 59, 1104 29 89, 1104 30 90, 1901, 1904 10 30, 1904 20 95, 1904 90 10 un 1905 90 (1); |
| --- | --- |

—

rīsi un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 1006, 1102 90 50, 1103 19 50, 1103 20 50, 1104 19 91, 1104 19 99, 1104 29 17, 1104 29 30, 1104 29 59, 1104 29 89, 1104 30 90, 1901, 1904 10 30, 1904 20 95, 1904 90 10 un 1905 90 (1);

| — | sojas pupiņas un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 1201 90, 1208 10, 1507 (1); |
| --- | --- |

—

sojas pupiņas un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 1201 90, 1208 10, 1507 (1);

| — | šķautnainās pupiņas, ko klasificē ar KN kodiem 0708 20, 0713 32 00 un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē, piemēram, saskaņā ar KN kodu 1106 10 (1); |
| --- | --- |

—

šķautnainās pupiņas, ko klasificē ar KN kodiem 0708 20, 0713 32 00 un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē, piemēram, saskaņā ar KN kodu 1106 10 (1);

| — | mellenes un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0810 40 30, 0810 40 50, 0811 90 50, 0811 90 70, 0812 90 40, 0813 40 95; |
| --- | --- |

—

mellenes un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0810 40 30, 0810 40 50, 0811 90 50, 0811 90 70, 0812 90 40, 0813 40 95;

| — | ginku rieksti, ko klasificē ar KN kodu 0802 90 85, un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98 un 0813 40 95; |
| --- | --- |

—

ginku rieksti, ko klasificē ar KN kodu 0802 90 85, un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98 un 0813 40 95;

| — | Japānas aprikozes (Prunus mume), ko klasificē ar KN kodu 0809 40 05, un no tām pārstrādātie produkti, ko, piemēram, klasificē ar KN kodiem 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98 un 0813 40 95; |
| --- | --- |

—

Japānas aprikozes (Prunus mume), ko klasificē ar KN kodu 0809 40 05, un no tām pārstrādātie produkti, ko, piemēram, klasificē ar KN kodiem 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98 un 0813 40 95;

| — | citrusaugļi, ko klasificē ar KN kodu 0805, citrusaugļu mizas, ko klasificē ar KN kodu 0814 00 00 un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē, piemēram, ar KN kodiem 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 25, 0812 90 98 un 0813 40 95 (1); |
| --- | --- |

—

citrusaugļi, ko klasificē ar KN kodu 0805, citrusaugļu mizas, ko klasificē ar KN kodu 0814 00 00 un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē, piemēram, ar KN kodiem 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 25, 0812 90 98 un 0813 40 95 (1);

| — | Japānas hurmas, ko klasificē ar KN kodu 0810 70 00, un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē, piemēram, ar KN kodiem 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 95 (1); |
| --- | --- |

—

Japānas hurmas, ko klasificē ar KN kodu 0810 70 00, un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē, piemēram, ar KN kodiem 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 95 (1);

| — | granātāboli, ko klasificē ar KN kodu 0810 90 75, un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē, piemēram, ar KN kodiem 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 95 (1); |
| --- | --- |

—

granātāboli, ko klasificē ar KN kodu 0810 90 75, un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē, piemēram, ar KN kodiem 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 95 (1);

| — | piecstarainās akēbijas (Akebia quinata) un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0810 90 75, 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98 un 0813 40 95; |
| --- | --- |

—

piecstarainās akēbijas (Akebia quinata) un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0810 90 75, 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98 un 0813 40 95;

| — | sēkleņi (Chaenomeles), ko klasificē ar KN kodu 0810 90 75, un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē, piemēram, ar KN kodiem 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98 un 0813 40 95 (1); |
| --- | --- |

—

sēkleņi (Chaenomeles), ko klasificē ar KN kodu 0810 90 75, un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē, piemēram, ar KN kodiem 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98 un 0813 40 95 (1);

| — | papaijas (Asimina triloba), ko klasificē ar KN kodu 0810 90 75, un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē, piemēram, ar KN kodiem 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98 un 0813 40 95 (1); |
| --- | --- |

—

papaijas (Asimina triloba), ko klasificē ar KN kodu 0810 90 75, un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē, piemēram, ar KN kodiem 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98 un 0813 40 95 (1);

| — | bumbieri, ko klasificē ar KN kodu 0808 30 10, un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē, piemēram, ar KN kodiem 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 30 (1); |
| --- | --- |

—

bumbieri, ko klasificē ar KN kodu 0808 30 10, un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē, piemēram, ar KN kodiem 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98, 0813 40 30 (1);

| — | ēdamie kastaņi, ko klasificē, piemēram, ar KN kodiem 0802 41 00 un 0802 42 00, un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē, piemēram, ar KN kodiem 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98 un 0813 40 95 (1); |
| --- | --- |

—

ēdamie kastaņi, ko klasificē, piemēram, ar KN kodiem 0802 41 00 un 0802 42 00, un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē, piemēram, ar KN kodiem 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98 un 0813 40 95 (1);

| — | valrieksti, ko klasificē, piemēram, ar KN kodiem 0802 31 00 un 0802 32 00, un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē, piemēram, ar KN kodiem 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98 un 0813 40 95 (1); |
| --- | --- |

—

valrieksti, ko klasificē, piemēram, ar KN kodiem 0802 31 00 un 0802 32 00, un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē, piemēram, ar KN kodiem 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98 un 0813 40 95 (1);

| — | Angelica keiskei un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90; |
| --- | --- |

—

Angelica keiskei un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90;

| — | fuki, Petasites japonicus un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90; |
| --- | --- |

—

fuki, Petasites japonicus un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90;

| — | Japāņu ingvers (Myoga), ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90, un no tā pārstrādātie produkti, ko klasificē, piemēram, ar KN kodiem 2008 99 49 un 2008 99 67; |
| --- | --- |

—

Japāņu ingvers (Myoga), ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90, un no tā pārstrādātie produkti, ko klasificē, piemēram, ar KN kodiem 2008 99 49 un 2008 99 67;

| — | ēdamas Aralia sp. daļas un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90; |
| --- | --- |

—

ēdamas Aralia sp. daļas un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90;

| — | bambusa dzinumi (Phyllostacys pubescens) un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90, 0712 90, 2004 90 un 2005 91; |
| --- | --- |

—

bambusa dzinumi (Phyllostacys pubescens) un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90, 0712 90, 2004 90 un 2005 91;

| — | ērgļpapardes (Pteridium aquilinum) un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90; |
| --- | --- |

—

ērgļpapardes (Pteridium aquilinum) un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90;

| — | ēdamas Japāņu mārrutku daļas vai vasabi (Wasabia japonica) un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90, 0712 90 un 0910 99; |
| --- | --- |

—

ēdamas Japāņu mārrutku daļas vai vasabi (Wasabia japonica) un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90, 0712 90 un 0910 99;

| — | Oenanthe javanica un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90; |
| --- | --- |

—

Oenanthe javanica un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90;

| — | Zanthoxylum piperitum, ko klasificē ar KN kodu 0910 99; |
| --- | --- |

—

Zanthoxylum piperitum, ko klasificē ar KN kodu 0910 99;

| — | Osmunda japonica un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90; |
| --- | --- |

—

Osmunda japonica un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90;

| — | Eleuterococcus sciadophylloides dzinumi un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90; |
| --- | --- |

—

Eleuterococcus sciadophylloides dzinumi un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90;

| — | Parasenecio delphiniifolius un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90; |
| --- | --- |

—

Parasenecio delphiniifolius un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90;

| — | Matteuccia struthioptheris un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90; |
| --- | --- |

—

Matteuccia struthioptheris un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90;

| — | Hosta Montana un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90; |
| --- | --- |

—

Hosta Montana un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90;

| — | Elatostoma umbellatum var. majus un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90; |
| --- | --- |

—

Elatostoma umbellatum var. majus un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90;

| — | Allium victorialis subsp. Platyphyllum un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0703 10, 0710 80, 0711 90, 0712 20 un 0712 90; |
| --- | --- |

—

Allium victorialis subsp. Platyphyllum un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0703 10, 0710 80, 0711 90, 0712 20 un 0712 90;

| — | Cirsium japonicum un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90 (1); |
| --- | --- |

—

Cirsium japonicum un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90 (1);

| — | Cacalia hastata ssp orientalis un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90 (1); |
| --- | --- |

—

Cacalia hastata ssp orientalis un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90 (1);

| — | Synurus pungens un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90 (1); |
| --- | --- |

—

Synurus pungens un no tiem pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90 (1);

| — | Equisetum arvense un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90 (1); |
| --- | --- |

—

Equisetum arvense un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90 un 0712 90 (1);

| — | Actinidia polygama un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0810 90 75, 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98 un 0813 40 95 (1); |
| --- | --- |

—

Actinidia polygama un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0810 90 75, 0811 90 19, 0811 90 39, 0811 90 95, 0812 90 98 un 0813 40 95 (1);

| — | Colocasia esculenta un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodu 0714 40 (1); |
| --- | --- |

—

Colocasia esculenta un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodu 0714 40 (1);

| — | Smallanthus sonchifolius un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90, 0712 90 un 0714 90 (1); |
| --- | --- |

—

Smallanthus sonchifolius un no tām pārstrādātie produkti, ko klasificē ar KN kodiem 0709 99, 0710 80, 0711 90, 0712 90 un 0714 90 (1);

| e) | salikta sastāva produkti, kas satur vairāk nekā 50 % šā pielikuma a), b), c) un d) daļā minēto produktu. |
| --- | --- |

e)

salikta sastāva produkti, kas satur vairāk nekā 50 % šā pielikuma a), b), c) un d) daļā minēto produktu.

---

(1)  šo produktu saraksts tiks pārskatīts pirms 2013. gada 13. marta, ņemot vērā analīžu rezultātus, kas tiks iegūti no 2012. gada septembra līdz 2012. gada novembrim.

---

| 27.10.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 299/42 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 299/42

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 997/2012

(2012. gada 26. oktobris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 26. oktobrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 38,5 |
| MA | 49,6 |
| MK | 40,5 |
| ZZ | 42,9 |
| 0707 00 05 | AL | 36,9 |
| MK | 32,3 |
| TR | 126,2 |
| ZZ | 65,1 |
| 0709 93 10 | TR | 116,3 |
| ZZ | 116,3 |
| 0805 50 10 | AR | 57,6 |
| CL | 75,4 |
| TR | 83,1 |
| UY | 56,6 |
| ZA | 88,8 |
| ZZ | 72,3 |
| 0806 10 10 | BR | 258,6 |
| LB | 333,4 |
| MK | 87,0 |
| TR | 158,3 |
| US | 225,7 |
| ZZ | 212,6 |
| 0808 10 80 | CL | 148,8 |
| CN | 95,2 |
| MK | 34,4 |
| NZ | 128,3 |
| US | 118,8 |
| ZA | 150,3 |
| ZZ | 112,6 |
| 0808 30 90 | CN | 51,0 |
| TR | 113,5 |
| ZZ | 82,3 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

AL

38,5

MA

49,6

MK

40,5

ZZ

42,9

0707 00 05

AL

36,9

MK

32,3

TR

126,2

ZZ

65,1

0709 93 10

TR

116,3

ZZ

116,3

0805 50 10

AR

57,6

CL

75,4

TR

83,1

UY

56,6

ZA

88,8

ZZ

72,3

0806 10 10

BR

258,6

LB

333,4

MK

87,0

TR

158,3

US

225,7

ZZ

212,6

0808 10 80

CL

148,8

CN

95,2

MK

34,4

NZ

128,3

US

118,8

ZA

150,3

ZZ

112,6

0808 30 90

CN

51,0

TR

113,5

ZZ

82,3

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 27.10.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 299/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 299/44

---

PADOMES LĒMUMS

(2012. gada 25. oktobris)

par to, lai Zviedrija sāktu transportlīdzekļu reģistrācijas datu (TRD) automatizētu apmaiņu

(2012/664/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2008/615/TI (2008. gada 23. jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 25. pantu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2008/616/TI (2008. gada 23. jūnijs) par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI (2), un jo īpaši tā 20. pantu un pielikuma 4. nodaļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Protokolu par pārejas noteikumiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam, tādu aktu tiesiskās sekas, kurus Savienības iestādes un struktūras pieņēmušas, pirms stājās spēkā Lisabonas līgums, paliek nemainīgas tiktāl, ciktāl minētie akti netiks atcelti, anulēti vai grozīti, piemērojot Līgumus. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Protokolu par pārejas noteikumiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam, tādu aktu tiesiskās sekas, kurus Savienības iestādes un struktūras pieņēmušas, pirms stājās spēkā Lisabonas līgums, paliek nemainīgas tiktāl, ciktāl minētie akti netiks atcelti, anulēti vai grozīti, piemērojot Līgumus.

| (2) | Tādējādi Lēmuma 2008/615/TI 25. pants ir piemērojams, un Padomei ir jāpieņem vienprātīgs lēmums par to, vai dalībvalstis ir īstenojušas minētā lēmuma 6. nodaļas noteikumus. |
| --- | --- |

(2)

Tādējādi Lēmuma 2008/615/TI 25. pants ir piemērojams, un Padomei ir jāpieņem vienprātīgs lēmums par to, vai dalībvalstis ir īstenojušas minētā lēmuma 6. nodaļas noteikumus.

| (3) | Lēmuma 2008/616/TI 20. pantā ir noteikts, ka Lēmuma 2008/615/TI 25. panta 2. punktā minētos lēmumus pieņem, pamatojoties uz izvērtējuma ziņojumiem, kuru pamatā ir anketa. Attiecībā uz datu automatizētu apmaiņu saskaņā ar Lēmuma 2008/615/TI 2. nodaļu izvērtējuma ziņojuma pamatā ir jābūt izvērtējuma inspekcijai un izmēģinājuma darbībām. |
| --- | --- |

(3)

Lēmuma 2008/616/TI 20. pantā ir noteikts, ka Lēmuma 2008/615/TI 25. panta 2. punktā minētos lēmumus pieņem, pamatojoties uz izvērtējuma ziņojumiem, kuru pamatā ir anketa. Attiecībā uz datu automatizētu apmaiņu saskaņā ar Lēmuma 2008/615/TI 2. nodaļu izvērtējuma ziņojuma pamatā ir jābūt izvērtējuma inspekcijai un izmēģinājuma darbībām.

| (4) | Saskaņā ar Lēmuma 2008/616/TI pielikuma 4. nodaļas 1.1. punktu Padomes attiecīgās darba grupas izstrādātā anketa attiecas uz katru no automatizētās datu apmaiņas paņēmieniem, un dalībvalstij tā ir jāaizpilda, tiklīdz dalībvalsts uzskata, ka tā izpilda priekšnosacījumus, lai veiktu attiecīgās kategorijas datu apmaiņu. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Lēmuma 2008/616/TI pielikuma 4. nodaļas 1.1. punktu Padomes attiecīgās darba grupas izstrādātā anketa attiecas uz katru no automatizētās datu apmaiņas paņēmieniem, un dalībvalstij tā ir jāaizpilda, tiklīdz dalībvalsts uzskata, ka tā izpilda priekšnosacījumus, lai veiktu attiecīgās kategorijas datu apmaiņu.

| (5) | Zviedrija ir aizpildījusi anketu par datu aizsardzību un anketu par transportlīdzekļu reģistrācijas datiem (TRD). |
| --- | --- |

(5)

Zviedrija ir aizpildījusi anketu par datu aizsardzību un anketu par transportlīdzekļu reģistrācijas datiem (TRD).

| (6) | Zviedrija ir veikusi sekmīgas izmēģinājuma darbības ar Nīderlandi. |
| --- | --- |

(6)

Zviedrija ir veikusi sekmīgas izmēģinājuma darbības ar Nīderlandi.

| (7) | Zviedrijā ir notikusi izvērtējuma inspekcija, un Beļģijas/Nīderlandes izvērtējuma grupa ir sagatavojusi ziņojumu par izvērtējuma inspekciju un nosūtījusi to Padomes attiecīgajai darba grupai. |
| --- | --- |

(7)

Zviedrijā ir notikusi izvērtējuma inspekcija, un Beļģijas/Nīderlandes izvērtējuma grupa ir sagatavojusi ziņojumu par izvērtējuma inspekciju un nosūtījusi to Padomes attiecīgajai darba grupai.

| (8) | Padomei ir iesniegts vispārējs izvērtējuma ziņojums, kurā apkopoti anketas, izvērtējuma inspekcijas un izmēģinājuma darbību rezultāti attiecībā uz TRD, |
| --- | --- |

(8)

Padomei ir iesniegts vispārējs izvērtējuma ziņojums, kurā apkopoti anketas, izvērtējuma inspekcijas un izmēģinājuma darbību rezultāti attiecībā uz TRD,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Attiecībā uz transportlīdzekļu reģistrācijas datu (TRD) automatizētu meklēšanu Zviedrija ir pilnībā īstenojusi Lēmuma 2008/615/TI 6. nodaļā paredzētos vispārējos datu aizsardzības noteikumus un atbilstīgi minētā lēmuma 12. pantam ir tiesīga saņemt un sniegt personas datus no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2012. gada 25. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

E. MAVROU

---

(1)  OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.

1

(2)  OV L 210, 6.8.2008., 12. lpp.

2

---

| 27.10.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 299/45 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 299/45

---

PADOMES LĒMUMS 2012/665/KĀDP

(2012. gada 26. oktobris),

ar ko groza Lēmumu 2010/638/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Gvinejas Republiku

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,

tā kā:

| (1) | Padome 2010. gada 25. oktobrī ar Lēmumu 2010/638/KĀDP (1) noteica ierobežojošus pasākumus pret Gvinejas Republiku. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2010. gada 25. oktobrī ar Lēmumu 2010/638/KĀDP (1) noteica ierobežojošus pasākumus pret Gvinejas Republiku.

| (2) | Pamatojoties uz Lēmuma 2010/638/KĀDP pārskatīšanu, ierobežojošie pasākumi būtu jāpagarina līdz 2013. gada 27. oktobrim. |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz Lēmuma 2010/638/KĀDP pārskatīšanu, ierobežojošie pasākumi būtu jāpagarina līdz 2013. gada 27. oktobrim.

| (3) | Nepieciešams grozīt Lēmumā 2010/638/KĀDP paredzētos pasākumus attiecībā uz ieroču embargo. |
| --- | --- |

(3)

Nepieciešams grozīt Lēmumā 2010/638/KĀDP paredzētos pasākumus attiecībā uz ieroču embargo.

| (4) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2010/638/KĀDP, |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2010/638/KĀDP,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2010/638/KĀDP groza šādi:

| 1) | lēmuma 2. panta 1. punktu groza šādi:






  a) | pievieno šādu apakšpunktu:






  “g) | lai pārdotu, piegādātu, nodotu vai eksportētu sprāgstvielas un ar tām saistīto aprīkojumu vienīgi civilai lietošanai kalnrūpniecībā, ieguldījumiem infrastruktūrā un tehniskās palīdzības sniegšanai, starpnieku pakalpojumiem un citiem pakalpojumiem, kā arī ar šādiem priekšmetiem saistītā finansējuma un finanšu palīdzības sniegšanai, ar noteikumu, ka sprāgstvielu un ar tām saistīto aprīkojumu glabāšanu un izmantošanu, un pakalpojumus kontrolē un pārbauda no drošības spēkiem neatkarīgas kompetentas iestādes un ka ir noteikti saistīto pakalpojumu sniedzēji;”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

lēmuma 2. panta 1. punktu groza šādi:

a)

pievieno šādu apakšpunktu:

“g)

lai pārdotu, piegādātu, nodotu vai eksportētu sprāgstvielas un ar tām saistīto aprīkojumu vienīgi civilai lietošanai kalnrūpniecībā, ieguldījumiem infrastruktūrā un tehniskās palīdzības sniegšanai, starpnieku pakalpojumiem un citiem pakalpojumiem, kā arī ar šādiem priekšmetiem saistītā finansējuma un finanšu palīdzības sniegšanai, ar noteikumu, ka sprāgstvielu un ar tām saistīto aprīkojumu glabāšanu un izmantošanu, un pakalpojumus kontrolē un pārbauda no drošības spēkiem neatkarīgas kompetentas iestādes un ka ir noteikti saistīto pakalpojumu sniedzēji;”;

| b) | pievieno šādu daļu:
  “Gadījumos, uz ko attiecas g) apakšpunkts, dalībvalsts divas nedēļas iepriekš informē pārējās dalībvalstis par tās nodomu piešķirt atļauju saskaņā ar minēto apakšpunktu.”; |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu daļu:

“Gadījumos, uz ko attiecas g) apakšpunkts, dalībvalsts divas nedēļas iepriekš informē pārējās dalībvalstis par tās nodomu piešķirt atļauju saskaņā ar minēto apakšpunktu.”;

| 2) | lēmuma 8. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Šo lēmumu piemēro līdz 2013. gada 27. oktobrim. To pastāvīgi pārskata. Attiecīgā gadījumā to var atjaunināt vai grozīt, ja Padome uzskata, ka tā mērķi nav sasniegti.”. |
| --- | --- |

2)

lēmuma 8. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Šo lēmumu piemēro līdz 2013. gada 27. oktobrim. To pastāvīgi pārskata. Attiecīgā gadījumā to var atjaunināt vai grozīt, ja Padome uzskata, ka tā mērķi nav sasniegti.”.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2012. gada 26. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  OV L 280, 26.10.2010., 10. lpp.

1

---

| 27.10.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 299/46 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 299/46

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 25. oktobris),

ar ko groza Lēmumu 2008/855/EK attiecībā uz dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri Ungārijā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 7433)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2012/666/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 11. decembra Direktīvu 89/662/EEK par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (2), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2008. gada 3. novembra Lēmumā 2008/855/EK par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri dažās dalībvalstīs (3) ir paredzēti konkrēti kontroles pasākumi attiecībā uz klasisko cūku mēri dalībvalstīs vai to reģionos, kas iekļauti minētā lēmuma pielikumā. Šajā sarakstā minēts Nógrád apgabals Ungārijā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2008. gada 3. novembra Lēmumā 2008/855/EK par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri dažās dalībvalstīs (3) ir paredzēti konkrēti kontroles pasākumi attiecībā uz klasisko cūku mēri dalībvalstīs vai to reģionos, kas iekļauti minētā lēmuma pielikumā. Šajā sarakstā minēts Nógrád apgabals Ungārijā.

| (2) | Ungārija ir informējusi Komisiju par jaunākajām pārmaiņām saistībā ar klasisko cūku mēri Nógrád apgabala teritorijā, kas minēta Lēmuma 2008/855/EK pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Ungārija ir informējusi Komisiju par jaunākajām pārmaiņām saistībā ar klasisko cūku mēri Nógrád apgabala teritorijā, kas minēta Lēmuma 2008/855/EK pielikumā.

| (3) | Minētā informācija liecina, ka klasiskais cūku mēris Nógrád apgabala teritorijā ir izskausts. Tāpēc minētajā apgabalā vairs nebūtu jāpiemēro Lēmumā 2008/855/EK paredzētie pasākumi un no saraksta, kas iekļauts minētā lēmuma pielikuma I daļā, būtu jāsvītro ieraksts par Nógrád apgabalu. |
| --- | --- |

(3)

Minētā informācija liecina, ka klasiskais cūku mēris Nógrád apgabala teritorijā ir izskausts. Tāpēc minētajā apgabalā vairs nebūtu jāpiemēro Lēmumā 2008/855/EK paredzētie pasākumi un no saraksta, kas iekļauts minētā lēmuma pielikuma I daļā, būtu jāsvītro ieraksts par Nógrád apgabalu.

| (4) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2008/855/EK. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2008/855/EK.

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2008/855/EK pielikuma I daļas 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Ungārija

Peštas apgabala teritorija, kas atrodas uz ziemeļiem un uz austrumiem no Donavas, uz dienvidiem no Slovākijas robežas, uz rietumiem no Nógrád apgabala robežas un uz ziemeļiem no autoceļa E 71.”

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2012. gada 25. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Maroš ŠEFČOVIČ

---

(1)  OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp.

1

(2)  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.

2

(3)  OV L 302, 13.11.2008., 19. lpp.

3

---

| 27.10.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 299/47 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 299/47

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 25. oktobris),

ar ko nosaka Savienības finansiālo ieguldījumu to izdevumu segšanā, kuri radušies Nīderlandei, 2011. gadā īstenojot ārkārtas pasākumus putnu gripas apkarošanai

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 7440)

(Autentisks ir tikai teksts nīderlandiešu valodā)

(2012/667/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 25. maija Lēmumu 2009/470/EK par izdevumiem veterinārijas jomā (1) un jo īpaši tā 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Finanšu regulas 75. pantu un Īstenošanas kārtības 90. panta 1. punktu pirms izdevumu saistību uzņemšanās no Savienības budžeta jāpieņem finansēšanas lēmums, kurā izklāstītas ar izdevumiem saistītās darbības būtiskās sastāvdaļas un kuru pieņem iestāde vai institūcijas, kam iestāde ir deleģējusi šīs pilnvaras. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Finanšu regulas 75. pantu un Īstenošanas kārtības 90. panta 1. punktu pirms izdevumu saistību uzņemšanās no Savienības budžeta jāpieņem finansēšanas lēmums, kurā izklāstītas ar izdevumiem saistītās darbības būtiskās sastāvdaļas un kuru pieņem iestāde vai institūcijas, kam iestāde ir deleģējusi šīs pilnvaras.

| (2) | Lēmumā 2009/470/EK ir noteiktas procedūras, kas reglamentē Savienības finansiālo ieguldījumu īpašos veterināros pasākumos, tostarp ārkārtas pasākumos. Lai pēc iespējas ātrāk palīdzētu izskaust putnu gripu, Savienībai būtu jāsniedz finansiālais atbalsts dalībvalstīm attaisnoto izdevumu segšanai. Minētā lēmuma 4. panta 3. punkta pirmajā un otrajā ievilkumā noteikts, kāda procentu likme jāpiemēro dalībvalstu izdevumiem. |
| --- | --- |

(2)

Lēmumā 2009/470/EK ir noteiktas procedūras, kas reglamentē Savienības finansiālo ieguldījumu īpašos veterināros pasākumos, tostarp ārkārtas pasākumos. Lai pēc iespējas ātrāk palīdzētu izskaust putnu gripu, Savienībai būtu jāsniedz finansiālais atbalsts dalībvalstīm attaisnoto izdevumu segšanai. Minētā lēmuma 4. panta 3. punkta pirmajā un otrajā ievilkumā noteikts, kāda procentu likme jāpiemēro dalībvalstu izdevumiem.

| (3) | Komisijas 2005. gada 28. februāra Regulas (EK) Nr. 349/2005, ar ko paredz noteikumus Kopienas finansējuma piešķiršanai ārkārtas pasākumiem un cīņai pret noteiktām dzīvnieku slimībām atbilstīgi Padomes Lēmumam 90/424/EEK (2), 3. pantā paredzēti noteikumi par izdevumiem, uz kuriem attiecas Savienības finansiālais atbalsts. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas 2005. gada 28. februāra Regulas (EK) Nr. 349/2005, ar ko paredz noteikumus Kopienas finansējuma piešķiršanai ārkārtas pasākumiem un cīņai pret noteiktām dzīvnieku slimībām atbilstīgi Padomes Lēmumam 90/424/EEK (2), 3. pantā paredzēti noteikumi par izdevumiem, uz kuriem attiecas Savienības finansiālais atbalsts.

| (4) | Savienības finansiālais ieguldījums ārkārtas pasākumiem putnu gripas apkarošanai Nīderlandē 2011. gadā tika piešķirts ar Komisijas 2012. gada 15. februāra Īstenošanas lēmumu 2012/132/ES par Savienības finansiālo ieguldījumu ārkārtas pasākumiem putnu gripas apkarošanai Vācijā, Itālijā un Nīderlandē 2011. gadā (3). Nīderlande 2012. gada 13. aprīlī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 349/2005 7. panta 1. un 2. punktu iesniedza oficiālu atmaksāšanas pieprasījumu. |
| --- | --- |

(4)

Savienības finansiālais ieguldījums ārkārtas pasākumiem putnu gripas apkarošanai Nīderlandē 2011. gadā tika piešķirts ar Komisijas 2012. gada 15. februāra Īstenošanas lēmumu 2012/132/ES par Savienības finansiālo ieguldījumu ārkārtas pasākumiem putnu gripas apkarošanai Vācijā, Itālijā un Nīderlandē 2011. gadā (3). Nīderlande 2012. gada 13. aprīlī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 349/2005 7. panta 1. un 2. punktu iesniedza oficiālu atmaksāšanas pieprasījumu.

| (5) | Savienības finansiālais ieguldījums tiek izmaksāts ar nosacījumu, ka plānotie pasākumi ir faktiski veikti un ka iestādes noteiktajā termiņā sniegušas visu vajadzīgo informāciju. |
| --- | --- |

(5)

Savienības finansiālais ieguldījums tiek izmaksāts ar nosacījumu, ka plānotie pasākumi ir faktiski veikti un ka iestādes noteiktajā termiņā sniegušas visu vajadzīgo informāciju.

| (6) | Nīderlande saskaņā ar Lēmuma 2009/470/EK 3. panta 4. punktu bez kavēšanās informēja Komisiju un pārējās dalībvalstis par pasākumiem, kurus piemēroja saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par paziņošanu un izskaušanu, kā arī par to rezultātiem. Kā noteikts Regulas (EK) Nr. 349/2005 7. pantā, atmaksāšanas pieprasījumam bija pievienots finanšu pārskats, apliecinājuma dokumenti, epidemioloģiskais ziņojums par katru saimniecību, kurā dzīvnieki nokauti vai iznīcināti, un attiecīgo revīziju rezultāti. |
| --- | --- |

(6)

Nīderlande saskaņā ar Lēmuma 2009/470/EK 3. panta 4. punktu bez kavēšanās informēja Komisiju un pārējās dalībvalstis par pasākumiem, kurus piemēroja saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par paziņošanu un izskaušanu, kā arī par to rezultātiem. Kā noteikts Regulas (EK) Nr. 349/2005 7. pantā, atmaksāšanas pieprasījumam bija pievienots finanšu pārskats, apliecinājuma dokumenti, epidemioloģiskais ziņojums par katru saimniecību, kurā dzīvnieki nokauti vai iznīcināti, un attiecīgo revīziju rezultāti.

| (7) | Komisijas konstatējumus, attaisnoto izdevumu aprēķina metodi un galīgos secinājumus Nīderlandei paziņoja 2012. gada 25. aprīlī un 2012. gada 4. jūnijā. Nīderlande piekrita 2012. gada 11. jūnija e-pasta vēstulē. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas konstatējumus, attaisnoto izdevumu aprēķina metodi un galīgos secinājumus Nīderlandei paziņoja 2012. gada 25. aprīlī un 2012. gada 4. jūnijā. Nīderlande piekrita 2012. gada 11. jūnija e-pasta vēstulē.

| (8) | Tāpēc tagad iespējams noteikt Savienības finansiālā atbalsta kopējo summu, kas paredzēta to attaisnoto izdevumu segšanai, kuri radušies saistībā ar putnu gripas izskaušanu Nīderlandē 2011. gadā. |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc tagad iespējams noteikt Savienības finansiālā atbalsta kopējo summu, kas paredzēta to attaisnoto izdevumu segšanai, kuri radušies saistībā ar putnu gripas izskaušanu Nīderlandē 2011. gadā.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Savienības finansiālā ieguldījuma summu, kas paredzēta to izdevumu segšanai, kuri saistīti ar putnu gripas izskaušanu Nīderlandē 2011. gadā, nosaka EUR 429 425,74 apmērā.

2. pants

Šis lēmums ir finansēšanas lēmums Finanšu regulas 75. panta nozīmē, un tas ir adresēts Nīderlandes Karalistei.

Briselē, 2012. gada 25. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Maroš ŠEFČOVIČ

---

(1)  OV L 155, 18.6.2009., 30. lpp.

1

(2)  OV L 55, 1.3.2005., 12. lpp.

2

(3)  OV L 59, 1.3.2012., 34. lpp.

3

---

| 27.10.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 299/49 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 299/49

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 25. oktobris),

ar ko nosaka Savienības finansiālo ieguldījumu to izdevumu segšanā, kuri radušies Bulgārijai, 2011. gadā īstenojot ārkārtas pasākumus mutes un nagu sērgas apkarošanai

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 7454)

(Autentisks ir tikai teksts bulgāru valodā)

(2012/668/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 25. maija Lēmumu 2009/470/EK par izdevumiem veterinārijas jomā (1) un jo īpaši tā 14. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Finanšu regulas 75. pantu un Īstenošanas kārtības 90. panta 1. punktu pirms izdevumu saistību uzņemšanās no Savienības budžeta jāpieņem finansēšanas lēmums, kurā izklāstītas ar izdevumiem saistītās darbības būtiskās sastāvdaļas un kuru pieņem iestāde vai institūcijas, kam iestāde ir deleģējusi šīs pilnvaras. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Finanšu regulas 75. pantu un Īstenošanas kārtības 90. panta 1. punktu pirms izdevumu saistību uzņemšanās no Savienības budžeta jāpieņem finansēšanas lēmums, kurā izklāstītas ar izdevumiem saistītās darbības būtiskās sastāvdaļas un kuru pieņem iestāde vai institūcijas, kam iestāde ir deleģējusi šīs pilnvaras.

| (2) | Lēmumā 2009/470/EK ir noteiktas procedūras, kas reglamentē Savienības finansiālo ieguldījumu īpašos veterināros pasākumos, tostarp ārkārtas pasākumos. Lai pēc iespējas ātrāk palīdzētu izskaust mutes un nagu sērgu, Savienībai būtu jāsniedz finansiāls atbalsts dalībvalstīm attaisnoto izdevumu segšanai. Minētā lēmuma 14. panta 4. punktā noteikts, kāda procentu likme jāpiemēro dalībvalstu izdevumiem. |
| --- | --- |

(2)

Lēmumā 2009/470/EK ir noteiktas procedūras, kas reglamentē Savienības finansiālo ieguldījumu īpašos veterināros pasākumos, tostarp ārkārtas pasākumos. Lai pēc iespējas ātrāk palīdzētu izskaust mutes un nagu sērgu, Savienībai būtu jāsniedz finansiāls atbalsts dalībvalstīm attaisnoto izdevumu segšanai. Minētā lēmuma 14. panta 4. punktā noteikts, kāda procentu likme jāpiemēro dalībvalstu izdevumiem.

| (3) | Komisijas 2005. gada 28. februāra Regulas (EK) Nr. 349/2005, ar ko paredz noteikumus Kopienas finansējuma piešķiršanai ārkārtas pasākumiem un cīņai pret noteiktām dzīvnieku slimībām atbilstīgi Padomes Lēmumam 90/424/EEK (2), 3. pantā paredzēti noteikumi par izdevumiem, uz kuriem attiecas Savienības finansiālais atbalsts. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas 2005. gada 28. februāra Regulas (EK) Nr. 349/2005, ar ko paredz noteikumus Kopienas finansējuma piešķiršanai ārkārtas pasākumiem un cīņai pret noteiktām dzīvnieku slimībām atbilstīgi Padomes Lēmumam 90/424/EEK (2), 3. pantā paredzēti noteikumi par izdevumiem, uz kuriem attiecas Savienības finansiālais atbalsts.

| (4) | Savienības finansiālais ieguldījums ārkārtas pasākumiem mutes un nagu sērgas apkarošanai Bulgārijā 2011. gadā tika piešķirts ar Komisijas 2011. gada 9. novembra Īstenošanas lēmumu 2011/730/ES par Kopienas finansiālo ieguldījumu ārkārtas pasākumos mutes un nagu sērgas apkarošanai Bulgārijā 2011. gadā (3). Bulgārija 2011. gada 9. decembrī un 2012. gada 24. janvārī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 349/2005 7. panta 1. un 2. punktu iesniedza oficiālu atmaksāšanas pieprasījumu. |
| --- | --- |

(4)

Savienības finansiālais ieguldījums ārkārtas pasākumiem mutes un nagu sērgas apkarošanai Bulgārijā 2011. gadā tika piešķirts ar Komisijas 2011. gada 9. novembra Īstenošanas lēmumu 2011/730/ES par Kopienas finansiālo ieguldījumu ārkārtas pasākumos mutes un nagu sērgas apkarošanai Bulgārijā 2011. gadā (3). Bulgārija 2011. gada 9. decembrī un 2012. gada 24. janvārī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 349/2005 7. panta 1. un 2. punktu iesniedza oficiālu atmaksāšanas pieprasījumu.

| (5) | Savienības finansiālais ieguldījums tiek izmaksāts ar nosacījumu, ka plānotie pasākumi ir faktiski veikti un ka iestādes noteiktajā termiņā sniegušas visu vajadzīgo informāciju. |
| --- | --- |

(5)

Savienības finansiālais ieguldījums tiek izmaksāts ar nosacījumu, ka plānotie pasākumi ir faktiski veikti un ka iestādes noteiktajā termiņā sniegušas visu vajadzīgo informāciju.

| (6) | Bulgārija atbilstīgi Lēmuma 2009/470/EK 14. panta 3. punktam bez kavēšanās informēja Komisiju un pārējās dalībvalstis par pasākumiem, kurus piemēroja saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par paziņošanu un izskaušanu, kā arī par to rezultātiem. Kā noteikts Regulas (EK) Nr. 349/2005 7. pantā, atmaksāšanas pieprasījumam bija pievienots finanšu pārskats, apliecinājuma dokumenti, epidemioloģiskais ziņojums par katru saimniecību, kurā dzīvnieki nokauti vai iznīcināti, un attiecīgo revīziju rezultāti. |
| --- | --- |

(6)

Bulgārija atbilstīgi Lēmuma 2009/470/EK 14. panta 3. punktam bez kavēšanās informēja Komisiju un pārējās dalībvalstis par pasākumiem, kurus piemēroja saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par paziņošanu un izskaušanu, kā arī par to rezultātiem. Kā noteikts Regulas (EK) Nr. 349/2005 7. pantā, atmaksāšanas pieprasījumam bija pievienots finanšu pārskats, apliecinājuma dokumenti, epidemioloģiskais ziņojums par katru saimniecību, kurā dzīvnieki nokauti vai iznīcināti, un attiecīgo revīziju rezultāti.

| (7) | Komisijas konstatējumus, attaisnoto izdevumu aprēķina metodi un galīgos secinājumus Bulgārijai paziņoja 2012. gada 19. jūnijā. Bulgārija piekrita 2012. gada 20. jūnija e-pasta vēstulē. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas konstatējumus, attaisnoto izdevumu aprēķina metodi un galīgos secinājumus Bulgārijai paziņoja 2012. gada 19. jūnijā. Bulgārija piekrita 2012. gada 20. jūnija e-pasta vēstulē.

| (8) | Tāpēc tagad iespējams noteikt Savienības finansiālā atbalsta kopējo summu, kas paredzēta to attaisnoto izdevumu segšanai, kuri radušies saistībā ar mutes un nagu sērgas izskaušanu Bulgārijā 2011. gadā. |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc tagad iespējams noteikt Savienības finansiālā atbalsta kopējo summu, kas paredzēta to attaisnoto izdevumu segšanai, kuri radušies saistībā ar mutes un nagu sērgas izskaušanu Bulgārijā 2011. gadā.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Savienības finansiālā ieguldījuma summu, kas paredzēta to izdevumu segšanai, kuri saistīti ar mutes un nagu sērgas izskaušanu Bulgārijā 2011. gadā, nosaka EUR 463 583,37 apmērā.

2. pants

Šis lēmums ir finansēšanas lēmums Finanšu regulas 75. panta nozīmē, un tas ir adresēts Bulgārijas Republikai.

Briselē, 2012. gada 25. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Maroš ŠEFČOVIČ

---

(1)  OV L 155, 18.6.2009., 30. lpp.

1

(2)  OV L 55, 1.3.2005., 12. lpp.

2

(3)  OV L 293, 11.11.2011., 36. lpp.

3

---