# Euroopa Liidu L 31/2013

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2013.031.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 31 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 56. köide31. jaanuar 2013 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2013.031.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 31

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

56. köide31. jaanuar 2013

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Teave ühelt poolt Euroopa Liidu ja teiselt poolt Iisraeli Riigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (millega muudetakse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel) protokollide nr 1 ja 2 lisasid) jõustumise kuupäeva kohta | 1 |
| | * | Teave São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi ning Euroopa Liidu vahelise kalandusalase partnerluslepingu jõustumise kuupäeva kohta | 1 |
| | | 2013/66/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 29. november 2012, ühelt poolt Euroopa Liidu ja teiselt poolt Iisraeli Riigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (millega muudetakse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel) protokollide nr 1 ja 2 lisasid) sõlmimise kohta | 2 |
| Ühelt poolt Euroopa Liidu ja teiselt poolt Iisraeli Riigi vaheline kirjavahetuse vormis leping, millega muudetakse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel) protokollide nr 1 ja 2 lisasid | 3 |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 84/2013, 30. jaanuar 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 41 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2012/47/EL, 14. detsember 2012, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/43/EÜ seoses kaitseotstarbeliste toodete nimekirjaga (
  1
  ) | 43 |
| | | OTSUSED |
| | | 2013/67/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 29. jaanuar 2013, millega muudetakse otsust 2004/416/EÜ ajutiste erakorraliste meetmete kohta teatavate Brasiiliast pärinevate tsitrusviljade suhtes
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 339 all) | 75 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Teave ühelt poolt Euroopa Liidu ja teiselt poolt Iisraeli Riigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (millega muudetakse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel) protokollide nr 1 ja 2 lisasid) jõustumise kuupäeva kohta

1

*

Teave São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi ning Euroopa Liidu vahelise kalandusalase partnerluslepingu jõustumise kuupäeva kohta

1

2013/66/EL

*

Nõukogu otsus, 29. november 2012, ühelt poolt Euroopa Liidu ja teiselt poolt Iisraeli Riigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (millega muudetakse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel) protokollide nr 1 ja 2 lisasid) sõlmimise kohta

2

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja teiselt poolt Iisraeli Riigi vaheline kirjavahetuse vormis leping, millega muudetakse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel) protokollide nr 1 ja 2 lisasid

3

MÄÄRUSED

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 84/2013, 30. jaanuar 2013, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

41

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2012/47/EL, 14. detsember 2012, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/43/EÜ seoses kaitseotstarbeliste toodete nimekirjaga (
  1
  )

1

43

OTSUSED

2013/67/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 29. jaanuar 2013, millega muudetakse otsust 2004/416/EÜ ajutiste erakorraliste meetmete kohta teatavate Brasiiliast pärinevate tsitrusviljade suhtes
  (teatavaks tehtud numbri C(2013) 339 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 339 all)

75

| | | III   Muud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 31/12/COL, 1. veebruar 2012, millega muudetakse kaheksakümne viiendat korda riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, lisades uue peatüki, milles käsitletakse laevaehitusele antava riigiabi hindamise läbivaadatud eeskirjade kohaldamist alates 1. veebruarist 2012 | 77 |

III   Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 31/12/COL, 1. veebruar 2012, millega muudetakse kaheksakümne viiendat korda riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, lisades uue peatüki, milles käsitletakse laevaehitusele antava riigiabi hindamise läbivaadatud eeskirjade kohaldamist alates 1. veebruarist 2012

77

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. aprilli 2012. aasta direktiivi 2012/12/EL (millega muudetakse nõukogu direktiivi 2001/112/EÜ toiduks ettenähtud puuvilja- ja marjamahlade ning teatavate samalaadsete toodete kohta) parandus (ELT L 115, 27.4.2012) | 83 |

Parandused

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. aprilli 2012. aasta direktiivi 2012/12/EL (millega muudetakse nõukogu direktiivi 2001/112/EÜ toiduks ettenähtud puuvilja- ja marjamahlade ning teatavate samalaadsete toodete kohta) parandus (ELT L 115, 27.4.2012)

(ELT L 115, 27.4.2012)

83

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 31.1.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 31/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 31/1

---

Teave ühelt poolt Euroopa Liidu ja teiselt poolt Iisraeli Riigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (millega muudetakse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel) protokollide nr 1 ja 2 lisasid) jõustumise kuupäeva kohta

Eespool nimetatud leping Euroopa Ühenduse ja Iisraeli Riigi vahel, mis allkirjastati Brüsselis 18. juunil 2012, jõustub 1. veebruaril 2013. aastal.

---

| 31.1.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 31/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 31/1

---

Teave São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi ning Euroopa Liidu vahelise kalandusalase partnerluslepingu jõustumise kuupäeva kohta

Euroopa Liit ning São Tomé ja Príncipe Demokraatliku Vabariigi valitsus teatasid teineteisele vastavalt 8. novembril 2007 ja 29. augustil 2011 lepingu (1) jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

Lepingu artikli 17 kohaselt jõustus leping seega 29. augustil 2011 (2).

---

(1)  ELT L 205, 7.8.2007, lk 36.

(2)  Enne kõnealust kuupäeva kohaldati lepingut ajutiselt.

---

| 31.1.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 31/2 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 31/2

---

NÕUKOGU OTSUS,

29. november 2012,

ühelt poolt Euroopa Liidu ja teiselt poolt Iisraeli Riigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (millega muudetakse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel) protokollide nr 1 ja 2 lisasid) sõlmimise kohta

(2013/66/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | 20. novembril 1995 kirjutati alla Euroopa – Vahemere piirkonna lepingule, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel (edaspidi „Euroopa – Vahemere piirkonna leping”) (1). |
| --- | --- |

(1)

20. novembril 1995 kirjutati alla Euroopa – Vahemere piirkonna lepingule, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel (edaspidi „Euroopa – Vahemere piirkonna leping”) (1).

| (2) | Nõukogu volitas 14. novembril 2005 komisjoni pidama teatavate Vahemere riikidega läbirääkimisi, et saavutada põllumajandustoodete, töödeldud põllumajandustoodete, kala ja kalandustoode kaubanduse suurem liberaliseerimine. Läbirääkimised Iisraeliga viidi edukalt lõpule 18. juulil 2008. Kõnealuste läbirääkimiste tulemused sisalduvad 1. jaanuaril 2010 jõustunud Euroopa Ühenduse ja Iisraeli Riigi vahelises kirjavahetuse vormis lepingus, milles käsitletakse põllumajandustoodete, töödeldud põllumajandustoodete ning kala ja kalandustoodetega seotud vastastikuseid liberaliseerimismeetmeid ning millega muudetakse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingut (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel) (2) ja asendatakse selle protokollid nr 1 ja nr 2 ning nende lisad (edaspidi „2010. aasta leping”). |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu volitas 14. novembril 2005 komisjoni pidama teatavate Vahemere riikidega läbirääkimisi, et saavutada põllumajandustoodete, töödeldud põllumajandustoodete, kala ja kalandustoode kaubanduse suurem liberaliseerimine. Läbirääkimised Iisraeliga viidi edukalt lõpule 18. juulil 2008. Kõnealuste läbirääkimiste tulemused sisalduvad 1. jaanuaril 2010 jõustunud Euroopa Ühenduse ja Iisraeli Riigi vahelises kirjavahetuse vormis lepingus, milles käsitletakse põllumajandustoodete, töödeldud põllumajandustoodete ning kala ja kalandustoodetega seotud vastastikuseid liberaliseerimismeetmeid ning millega muudetakse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingut (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel) (2) ja asendatakse selle protokollid nr 1 ja nr 2 ning nende lisad (edaspidi „2010. aasta leping”).

| (3) | Pärast 2010. aasta lepingu jõustumist pidasid Euroopa Komisjon ja Iisrael mõned lepingu rakendamisega seotud tehnilised koosolekud. Need koosolekud näitasid, et Euroopa – Vahemere piirkonna lepingusse on vaja teha mõned tehnilised kohandused, et täita Euroopa ühenduste ja Iisraeli Riigi vaheliste eelmiste, 2000. ja 2006. aastal jõustunud lepingutega võetud kohustusi. Komisjon ja Iisrael lõpetasid 19. septembril 2011 läbirääkimised vajalike tehniliste kohanduste üle, mis sisalduvad uues, ühelt poolt Euroopa Liidu ja teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel sõlmitud kirjavahetuse vormis lepingus, millega asendatakse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel) protokollide nr 1 ja 2 lisad (edaspidi „leping”). Lepingule kirjutati alla 18. juunil 2012 kooskõlas nõukogu otsusega 2012/338/EL (3). |
| --- | --- |

(3)

Pärast 2010. aasta lepingu jõustumist pidasid Euroopa Komisjon ja Iisrael mõned lepingu rakendamisega seotud tehnilised koosolekud. Need koosolekud näitasid, et Euroopa – Vahemere piirkonna lepingusse on vaja teha mõned tehnilised kohandused, et täita Euroopa ühenduste ja Iisraeli Riigi vaheliste eelmiste, 2000. ja 2006. aastal jõustunud lepingutega võetud kohustusi. Komisjon ja Iisrael lõpetasid 19. septembril 2011 läbirääkimised vajalike tehniliste kohanduste üle, mis sisalduvad uues, ühelt poolt Euroopa Liidu ja teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel sõlmitud kirjavahetuse vormis lepingus, millega asendatakse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel) protokollide nr 1 ja 2 lisad (edaspidi „leping”). Lepingule kirjutati alla 18. juunil 2012 kooskõlas nõukogu otsusega 2012/338/EL (3).

| (4) | Kõnealune leping tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(4)

Kõnealune leping tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel sõlmitud kirjavahetuse vormis leping, millega muudetakse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel) protokollide nr 1 ja 2 lisasid, kiidetakse liidu nimel heaks.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik, kes on volitatud lepingus ettenähtud heakskiitmiskirja liidu nimel hoiule andma, et väljendada liidu nõusolekut end lepinguga siduda (4).

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päevale järgneval päeval.

Brüssel, 29. november 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

N. SYLIKIOTIS

---

(1)  EÜT L 147, 21.6.2000, lk 3.

1

(2)  ELT L 313, 28.11.2009, lk 83.

2

(3)  ELT L 166, 27.6.2012, lk 1.

3

(4)  Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

4

Euroopa Liidu Teatajas

---

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja teiselt poolt Iisraeli Riigi vaheline kirjavahetuse vormis

LEPING,

millega muudetakse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel) protokollide nr 1 ja 2 lisasid

Lugupeetud ...

Mul on au viidata tehnilistele koosolekutele, mis on seotud 1. jaanuaril 2010 allkirjastatud Euroopa Ühenduse ja Iisraeli Riigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu rakendamisega, milles käsitletakse põllumajandustoodete, töödeldud põllumajandustoodete ning kala ja kalandustoodetega seotud vastastikuseid liberaliseerimismeetmeid ning millega muudetakse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingut (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel) ja asendatakse selle protokollid nr 1 ja nr 2 ning nende lisad. Kõnealustel koosolekutel jõuti järeldusele, et on vaja teha mõned tehnilised kohandused Euroopa – Vahemere piirkonna lepingusse.

Seepärast teen ettepaneku asendada Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu protokolli nr 1 lisa (milles käsitletakse Iisraeli Riigist pärinevate põllumajandustoodete, töödeldud põllumajandustoodete, kala ja kalatoodete Euroopa Liitu importimise korda) ja Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu protokolli nr 2 lisa (milles käsitletakse Euroopa Liidust pärinevate põllumajandustoodete, töödeldud põllumajandustoodete, kala ja kalatoodete Iisraeli Riiki importimise korda) vastavalt käesoleva lepingu I ja II lisaga alates 1. jaanuarist 2010.

Käesolev leping jõustub viimase heakskiitmiskirja hoiuleandmise kuupäevale järgneva kolmanda kuu esimesel päeval.

Oleksin tänulik, kui kinnitaksite, et Teie valitsus nõustub käesoleva kirja sisuga.

Sügava lugupidamisega

Съставено в Брюксел на

Hecho en Bruselas, el

V Bruselu dne

Udfærdiget i Bruxelles, den

Geschehen zu Brüssel am

Brüssel,

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις

Done at Brussels,

Fait à Bruxelles, le

Fatto a Bruxelles, addì

Briselē,

Priimta Briuselyje,

Kelt Brüsszelben,

Magħmul fi Brussell,

Gedaan te Brussel,

Sporządzono w Brukseli, dnia

Feito em Bruxelas,

Întocmit la Bruxelles,

V Bruseli

V Bruslju,

Tehty Brysselissä

Utfärdat i Bryssel den

Image

Image

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

Image

I LISA

PROTOKOLLI nr 1 LISA

Tabel 1

Järgnevasse tabelisse lisamata tooted on tollimaksuvabad. Teatavate järgnevalt loetletud toodete suhtes kohaldatav sooduskohtlemine märgitakse tabelitesse 2 ja 3.

| CN-kood (1 12) | Kirjeldus (2 13) |
| --- | --- |
| 0105 12 00 | Eluskalkunid massiga kuni 185 g |
| 0207 27 | Kalkuni jaotustükid ja rups, külmutatud |
| 0207 33
  0207 34
  0207 35
  0207 36 | Pardi, hane või pärlkana liha |
| ex 0302 69 99
  ex 0303 79 98
  ex 0304 19 99
  ex 0304 29 99
  ex 0305 30 90 | Kuldvöötahven (Boops boops): värsked või jahutatud; külmutatud; külmutatud fileed ja muu kalaliha, värske või külmutatud; fileed, kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutamata |
| ex 0301 99 80
  0302 69 61
  0302 69 95
  0303 79 71
  ex 0303 79 98
  ex 0304 19 39
  ex 0304 19 99
  ex 0304 29 99
  ex 0304 99 99
  ex 0305 10 00
  ex 0305 30 90
  ex 0305 49 80
  ex 0305 59 80
  ex 0305 69 80 | Hammasahven (Dentex dentex) ja besuugod (Pagellus spp.) ja kuld-merikoger (Sparus aurata): elus; värsked või jahutatud; külmutatud; kalafileed ja muu kalaliha, värske, jahutatud või külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees; suitsutatud; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid |
| ex 0301 99 80
  0302 69 94
  ex 0303 77 00
  ex 0304 19 39
  ex 0304 19 99
  ex 0304 29 99
  ex 0304 99 99
  ex 0305 10 00
  ex 0305 30 90
  ex 0305 49 80
  ex 0305 59 80
  ex 0305 69 80 | Kiviahven (Dicentrarchus labrax): elus; värsked või jahutatud; külmutatud; kalafileed ja muu kalaliha, värske, jahutatud või külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid |
| 0404 10 | Vadak ja modifitseeritud vadak, kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma |
| 0408 11 80 | Kuivatatud munakollased, inimtoiduks kõlblikud, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma |
| 0408 19 89 | Munakollased (mitte vedelal kujul), külmutatud või muul viisil töödeldud, inimtoiduks kõlblikud, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma (v.a kuivatatud) |
| 0408 91 80 | Kuivatatud, kooreta linnumunad, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma, inimtoiduks kõlblikud, (v.a munakollased) |
| 0409 00 00 | Naturaalne mesi |
| 0603 11 00
  0603 12 00
  0603 13 00
  0603 14 00
  0603 19 10
  0603 19 90 | Lõikelilled ja lillepungad, värsked |
| 0701 90 50 | Varajased kartulid, värsked või jahutatud, 1. jaanuarist 30. juunini |
| 0702 00 00 | Tomatid, värsked või jahutatud |
| 0703 20 00 | Küüslauk, värske või jahutatud |
| 0707 00 | Kurgid ja kornišonid, värsked või jahutatud |
| 0709 60 10 | Paprika, värske või jahutatud |
| 0709 90 70 | Kabatšokid, värsked või jahutatud |
| 0710 40 00 | Suhkrumais (toores või eelnevalt aurutatud või keedetud), külmutatud |
| 0710 90 00 | Köögiviljasegud, toored või eelnevalt aurutatud või keedetud, külmutatud |
| 0711 90 30 | Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud suhkrumais (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatu |
| 0712 90 30 | Kuivatatud tomatid tervelt, tükeldatult, viilutatult, purustatult või pulbrina, kuid muul viisil töötlemata |
| 0805 10 | Apelsinid, värsked või kuivatatud |
| 0805 20 10 | Klementiinid, värsked või kuivatatud |
| 0805 20 50 | Mandariinid ja vilkingid, värsked või kuivatatud |
| 0806 10 10 | Värsked lauaviinamarjad |
| 0807 19 00 | Melonid, värsked (välja arvatud arbuusid) |
| 0810 10 00 | Värsked maasikad |
| 1509 10 | Neitsioliiviõli |
| 1602 | Lihast, rupsist või verest tooted või konservid (v.a vorstid jms tooted ning ekstraktid ja mahlad lihast) |
| 1604 13 | Töödeldud või konserveeritud sardiinid, sardinellid ja kilud, tervena või tükkidena, kuid mitte hakklihana |
| 1604 14 | Töödeldud või konserveeritud tuun, vööttuun ja pelamiid (Sarda spp.), tervena või tükkidena, kuid mitte hakklihana |
| 1604 15 | Töödeldud või konserveeritud makrell tervena või tükkidena, kuid mitte hakklihana |
| 1604 19 31 | Töödeldud või konserveeritud nn seljafileed kaladest perekonnast Euthynnus, v.a vööttuun (Euthynnus (Katsuwonus) pelamis), tervena või tükkidena, kuid mitte hakklihana |
| 1604 19 39 | Töödeldud või konserveeritud kalad perekonnast Euthynnus, v.a vööttuun (Euthynnus (Katsuwonus) pelamis), tervena või tükkidena, kuid mitte hakklihana |
| 1604 20 50 | Kalatooted ja -konservid sardiinidest, pelamiididest, liigi Scomberscombrus või Scomberjaponicus makrellidest, liigi Orcynopsisunicolor kaladest |
| 1604 20 70 | Kalatooted ja -konservid tuunidest, vööttuunidest ja muudest perekonna Euthynnus kaladest |
| 1701 | Roosuhkur ja peedisuhkur ning keemiliselt puhas sahharoos tahkel kujul |
| ex 1702 | Muud suhkrud, sh keemiliselt puhas maltoos, tahkel kujul; maitse- ja värvainelisanditeta suhkrusiirupid; tehismesi, naturaalse meega segatud või segamata; karamell, välja arvatud CN-koodi 1702 11 00 alla kuuluv keemiliselt puhas laktoos; CN-koodide ex 1702 30 50 ja ex 1702 30 90 alla kuuluv keemiliselt puhas glükoos ning CN-koodi 1702 50 00 alla kuuluv keemiliselt puhas fruktoos. |
| 1704 10 90 | Närimiskumm, suhkruga kaetud või katmata, sahharoosisisaldusega (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkur) vähemalt 60 % massist |
| ex 1704 90 | Muud suhkrukondiitritooted, mis ei sisalda kakaod, välja arvatud:






  — | lagritsaekstrakt sahharoosisisaldusega üle 10 % massist, kuid muude lisaaineteta, kuulub CN-koodi 1704 90 10 alla; |

CN-kood (1 12)

Kirjeldus (2 13)

0105 12 00

Eluskalkunid massiga kuni 185 g

0207 27

Kalkuni jaotustükid ja rups, külmutatud

0207 33

0207 34

0207 35

0207 36

Pardi, hane või pärlkana liha

ex 0302 69 99

ex 0303 79 98

ex 0304 19 99

ex 0304 29 99

ex 0305 30 90

Kuldvöötahven (Boops boops): värsked või jahutatud; külmutatud; külmutatud fileed ja muu kalaliha, värske või külmutatud; fileed, kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutamata

ex 0301 99 80

0302 69 61

0302 69 95

0303 79 71

ex 0303 79 98

ex 0304 19 39

ex 0304 19 99

ex 0304 29 99

ex 0304 99 99

ex 0305 10 00

ex 0305 30 90

ex 0305 49 80

ex 0305 59 80

ex 0305 69 80

Hammasahven (Dentex dentex) ja besuugod (Pagellus spp.) ja kuld-merikoger (Sparus aurata): elus; värsked või jahutatud; külmutatud; kalafileed ja muu kalaliha, värske, jahutatud või külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees; suitsutatud; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid

ex 0301 99 80

0302 69 94

ex 0303 77 00

ex 0304 19 39

ex 0304 19 99

ex 0304 29 99

ex 0304 99 99

ex 0305 10 00

ex 0305 30 90

ex 0305 49 80

ex 0305 59 80

ex 0305 69 80

Kiviahven (Dicentrarchus labrax): elus; värsked või jahutatud; külmutatud; kalafileed ja muu kalaliha, värske, jahutatud või külmutatud; kuivatatud, soolatud või soolvees, suitsutatud; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid

0404 10

Vadak ja modifitseeritud vadak, kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma

0408 11 80

Kuivatatud munakollased, inimtoiduks kõlblikud, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma

0408 19 89

Munakollased (mitte vedelal kujul), külmutatud või muul viisil töödeldud, inimtoiduks kõlblikud, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma (v.a kuivatatud)

0408 91 80

Kuivatatud, kooreta linnumunad, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma, inimtoiduks kõlblikud, (v.a munakollased)

0409 00 00

Naturaalne mesi

0603 11 00

0603 12 00

0603 13 00

0603 14 00

0603 19 10

0603 19 90

Lõikelilled ja lillepungad, värsked

0701 90 50

Varajased kartulid, värsked või jahutatud, 1. jaanuarist 30. juunini

0702 00 00

Tomatid, värsked või jahutatud

0703 20 00

Küüslauk, värske või jahutatud

0707 00

Kurgid ja kornišonid, värsked või jahutatud

0709 60 10

Paprika, värske või jahutatud

0709 90 70

Kabatšokid, värsked või jahutatud

0710 40 00

Suhkrumais (toores või eelnevalt aurutatud või keedetud), külmutatud

0710 90 00

Köögiviljasegud, toored või eelnevalt aurutatud või keedetud, külmutatud

0711 90 30

Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud suhkrumais (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatu

0712 90 30

Kuivatatud tomatid tervelt, tükeldatult, viilutatult, purustatult või pulbrina, kuid muul viisil töötlemata

0805 10

Apelsinid, värsked või kuivatatud

0805 20 10

Klementiinid, värsked või kuivatatud

0805 20 50

Mandariinid ja vilkingid, värsked või kuivatatud

0806 10 10

Värsked lauaviinamarjad

0807 19 00

Melonid, värsked (välja arvatud arbuusid)

0810 10 00

Värsked maasikad

1509 10

Neitsioliiviõli

1602

Lihast, rupsist või verest tooted või konservid (v.a vorstid jms tooted ning ekstraktid ja mahlad lihast)

1604 13

Töödeldud või konserveeritud sardiinid, sardinellid ja kilud, tervena või tükkidena, kuid mitte hakklihana

1604 14

Töödeldud või konserveeritud tuun, vööttuun ja pelamiid (Sarda spp.), tervena või tükkidena, kuid mitte hakklihana

1604 15

Töödeldud või konserveeritud makrell tervena või tükkidena, kuid mitte hakklihana

1604 19 31

Töödeldud või konserveeritud nn seljafileed kaladest perekonnast Euthynnus, v.a vööttuun (Euthynnus (Katsuwonus) pelamis), tervena või tükkidena, kuid mitte hakklihana

1604 19 39

Töödeldud või konserveeritud kalad perekonnast Euthynnus, v.a vööttuun (Euthynnus (Katsuwonus) pelamis), tervena või tükkidena, kuid mitte hakklihana

1604 20 50

Kalatooted ja -konservid sardiinidest, pelamiididest, liigi Scomberscombrus või Scomberjaponicus makrellidest, liigi Orcynopsisunicolor kaladest

1604 20 70

Kalatooted ja -konservid tuunidest, vööttuunidest ja muudest perekonna Euthynnus kaladest

1701

Roosuhkur ja peedisuhkur ning keemiliselt puhas sahharoos tahkel kujul

ex 1702

Muud suhkrud, sh keemiliselt puhas maltoos, tahkel kujul; maitse- ja värvainelisanditeta suhkrusiirupid; tehismesi, naturaalse meega segatud või segamata; karamell, välja arvatud CN-koodi 1702 11 00 alla kuuluv keemiliselt puhas laktoos; CN-koodide ex 1702 30 50 ja ex 1702 30 90 alla kuuluv keemiliselt puhas glükoos ning CN-koodi 1702 50 00 alla kuuluv keemiliselt puhas fruktoos.

1704 10 90

Närimiskumm, suhkruga kaetud või katmata, sahharoosisisaldusega (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkur) vähemalt 60 % massist

ex 1704 90

Muud suhkrukondiitritooted, mis ei sisalda kakaod, välja arvatud:

—

lagritsaekstrakt sahharoosisisaldusega üle 10 % massist, kuid muude lisaaineteta, kuulub CN-koodi 1704 90 10 alla;

| — | valge šokolaad, kuulub CN-koodi 1704 90 30 alla; |
| --- | --- |

—

valge šokolaad, kuulub CN-koodi 1704 90 30 alla;

| — | kondiitritootemass, k.a martsipan (kontaktpakendis netomassiga vähemalt 1 kg), mis kuulub CN-koodi 1704 90 51 alla; |
| --- | --- |

—

kondiitritootemass, k.a martsipan (kontaktpakendis netomassiga vähemalt 1 kg), mis kuulub CN-koodi 1704 90 51 alla;

| — | vahukommid, muud suhkrukondiitritooted, mis ei sisalda kakaod, sisaldavad sahharoosi (k.a sahharoosina väljendatud invertsuhkur) vähemalt 45 % massist, kuuluvad CN-koodi ex 1704 90 99 alla. |
| --- | --- |

—

vahukommid, muud suhkrukondiitritooted, mis ei sisalda kakaod, sisaldavad sahharoosi (k.a sahharoosina väljendatud invertsuhkur) vähemalt 45 % massist, kuuluvad CN-koodi ex 1704 90 99 alla.

1806 10 20

Kakaopulber, mis sisaldab sahharoosi (k.a sahharoosina väljendatud invertsuhkur) või sahharoosina väljendatud isoglükoosi vähemalt 5 %, kuid alla 65 % massist

1806 10 30

Kakaopulber, mis sisaldab sahharoosi (k.a sahharoosina väljendatud invertsuhkur) või sahharoosina väljendatud isoglükoosi vähemalt 65 %, kuid alla 80 % massist

1806 10 90

Kakaopulber, mis sisaldab sahharoosi (k.a sahharoosina väljendatud invertsuhkur) või sahharoosina väljendatud isoglükoosi vähemalt 80 % massist

1806 20

Muud kakaod sisaldavad toiduained plokkide, tahvlite või batoonidena, massiga üle 2 kg, või vedelal kujul, pastana, pulbrina, graanulitena või muul kujul, mahutis või kontaktpakendis massiga üle 2 kg

ex 1901 90 99

Muud jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 40 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt; mujal nimetamata toiduained rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad kakaod alla 5 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt, ja mis sisaldavad sahharoosi (k.a sahharoosina väljendatud invertsuhkur) või sahharoosina väljendatud isoglükoosi vähemalt 60 %

1905 20 30

1905 20 90

Piparkoogid jms, mis sisaldavad sahharoosi (k.a sahharoosina väljendatud invertsuhkur) vähemalt 30 % massist

2001 90 30

Suhkrumais (Zea mays var. saccharata), äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud

2002 90 91

2002 90 99

Tomatid, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, kuivainesisaldusega üle 30 % massist

2004 90 10

Suhkrumais (Zea mays var. saccharata), toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutatud

2005 80 00

Suhkrumais (Zea mays var. saccharata) toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädikata või äädikhappeta, külmutamata

ex 2005 99

v.a 2005 99 50 ja 2005 99 90

Muu köögivili

2008 70

Konserveeritud virsikud, k.a nektariinid

2009 11

2009 12 00

2009 19

Apelsinimahl

ex 2009 90

Mahlasegud tsitrusviljade mahlast

2101 12 98

2101 20 98

Kohvil, teel või matel põhinevad tooted

ex 2106 90 98

Muud mujal nimetamata toiduained (v.a valgukontsentraadid ja tekstureeritud valkained), mis sisaldavad sahharoosi (k.a sahharoosina väljendatud invertsuhkur) või sahharoosina väljendatud isoglükoosi vähemalt 60 % massist

2204

Viinamarjaveinid värsketest viinamarjadest, k.a kangendatud veinid; viinamarjavirre, v.a rubriiki 2009 kuuluv

2905 43 00

2905 44

Mannitool ja D-glütsitool (sorbitool)

3302 10 29

Kõiki joogi aroomiaineid sisaldavad valmistised, mis sisaldavad massist vähemalt 1,5 % piimarasva, vähemalt 5 % sahharoosi või isoglükoosi ja vähemalt 5 % glükoosi või tärklist

3501 10 50

3501 10 90

3501 90 90

Kaseiin, v.a regenereeritud tekstiilkiudude valmistamiseks, kaseinaadid jm kaseiini derivaadid

3502 11 90

Inimtoiduks ettenähtud kuivatatud munaalbumiin

3502 19 90

Inimtoiduks ettenähtud muu munaalbumiin

3502 20 91

Inimtoiduks ettenähtud kuivatatud piimaalbumiin

3502 20 99

Inimtoiduks ettenähtud muu piimaalbumiin

ex 3505 10

3505 20

Dekstriinid jm modifitseeritud tärklised ning tärkliste, dekstriinide jm modifitseeritud tärkliste alusel valmistatud liimid, v.a CN-koodi 3505 10 50 alla kuuluvad esterdatud ja eeterdatud tärklised

3809 10

Tärklisainete baasil valmistatud viimistlusained, värvikandjad ja värvikinnistid, mida kasutatakse värvimise või värvi kinnitumise kiirendamiseks, ning muud tekstiili-, paberi-, naha jms tööstuses kasutatavad mujal nimetamata tooted ja valmistised (nt apretid ja peitsid)

3824 60

Sorbitool, v.a alamrubriiki 2905 44 kuuluv

Tabel 2

Järgmiste loetletud toodete suhtes kohaldatakse sooduskohtlemist tariifikvootide kujul ja ajaliselt järgmiselt:

| CN-kood (3 14) | Kirjeldus (4 15) | a | b | c |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enamsoodustusrežiimi tollimaksu vähendamise määr
  (%) | Tariifikvoot
  (netomass tonnides, kui ei ole osutatud teisiti) | Tariifkvoodi väline enamsoodustusrežiimi tollimaksu vähendamine
  (%) |
| 0105 12 00 | Eluskalkunid massiga kuni 185 g | 100 | 129 920 tükki | — |
| 0207 27 10 | Kalkuni jaotustükid, kondita, külmutatud | 100 | 4 000 | — |
| 0207 27 30
  0207 27 40
  0207 27 50
  0207 27 60
  0207 27 70 | Kalkuni jaotustükid, kondiga, külmutatud |
| ex 0207 33 | Pardi- ja haneliha, tükeldamata, külmutatud | 100 | 560 | — |
| ex 0207 35 | Pardi ja hane muu liha ja söödav rups, värske või jahutatud | | | |
| ex 0207 36 | Pardi ja hane muu liha ja söödav rups, külmutatud | | | |
| 0404 10 | Vadak ja modifitseeritud vadak, kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma | 100 | 1 300 | — |
| 0603 11 00
  0603 12 00
  0603 13 00
  0603 14 00
  0603 19 10
  0603 19 90 | Lõikelilled ja lillepungad, värsked | 100 | 22 196 | — |
| 0603 19 90 | Muud värsked lõikelilled ja lillepungad, 1. november — 15. aprill | 100 | 7 840 | — |
| 0701 90 50 | Varajased kartulid, värsked või jahutatud, 1. jaanuarist 30. juunini | 100 | 33 936 | — |
| ex 0702 00 00 | Kirsstomatid, värsked või jahutatud (5 16) | 100 | 28 000 | — |
| ex 0702 00 00 | Tomatid, värsked või jahutatud, v.a kirsstomatid | 100 | 5 000 | — |
| 0707 00 05 | Kurgid, värsked või jahutatud | 100 | 1 000 | — |
| 0709 60 10 | Paprika, värske või jahutatud | 100 | 17 248 | 40 |
| 0709 90 70 | Kabatšokid, värsked või jahutatud, 1. detsember — veebruari lõpp | 100 | — | — |
| 0710 40 00
  2004 90 10 | Suhkrumais, külmutatud | 100 % tollimaksu väärtuselisest osast + 30 % põllumajanduskomponendist (7 18) | 10 600 | (8 19) |
| 0711 90 30
  2001 90 30
  2005 80 00 | Suhkrumais, külmutamata | 100 % tollimaksu väärtuselisest osast + 30 % põllumajanduskomponendist (7 18) | 5 400 | (8 19) |
| 0712 90 30 | Kuivatatud tomatid tervelt, tükeldatult, viilutatult, purustatult või pulbrina, kuid muul viisil töötlemata | 100 | 1 200 | — |
| ex 0805 10 | Värsked apelsinid | 100 | 224 000 (6 17) | 60 |
| ex 0805 20 10
  ex 0805 20 50 | Klementiinid, mandariinid ja vilkingid, värsked | 100 | 40 000 | 60 |
| ex 0805 20 10
  ex 0805 20 50 | Värsked klementiinid, mandariinid ja vilkingid, 15. märts — 30. september | 100 | 15 680 | 60 |
| 0806 10 10 | Värsked lauaviinamarjad, 1. aprill — 31. juuli | 100 | — | — |
| 0807 19 00 | Muud värsked melonid (v.a arbuusid), 1. august — 31. mai | 100 | 30 000 | 50 |
| 0810 10 00 | Värsked maasikad, 1. november — 30. aprill | 100 | 5 000 | 60 |
| 1602 31 19 | Kalkunilihast, -rupsist või -verest tooted või konservid, mis sisaldavad linnuliha või rupsi vähemalt 57 % massist, v.a eranditult kuumtöötlemata kalkuniliha | 100 | 5 000 | — |
| 1602 31 30 | Kalkunilihast, -rupsist või -verest tooted või konservid, mis sisaldavad liha või rupsi vähemalt 25 %, kuid alla 57 % massist |
| 1602 32 19 | Kana ja kuke liigist Gallus domesticus lihast, rupsist või verest tooted või konservid, mis sisaldavad linnuliha või rupsi vähemalt 57 % massist, v.a kuumtöötlemata | 100 | 2 000 | — |
| 1602 32 30 | Kana ja kuke liigist Gallus domesticus lihast, rupsist või verest tooted või konservid, mis sisaldavad linnuliha või rupsi vähemalt 25 %, kuid alla 57 % massist |
| 1704 10 90 | Närimiskumm, mis ei sisalda kakaod, suhkruga kaetud või katmata, sahharoosisisaldusega (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkur) vähemalt 60 % massist | 100 | 100 | (8 19) |
| 1806 10 20
  1806 10 30
  1806 10 90 | Kakaopulber, mis sisaldab sahharoosi (k.a sahharoosina väljendatud invertsuhkur) või sahharoosina väljendatud isoglükoosi vähemalt 5 % massist | 100 % tollimaksu väärtuselisest osast + 15 % põllumajanduskomponendist (7 18) | 2 500 | (8 19) |
| 1806 20 | Muud kakaod sisaldavad toiduained plokkide, tahvlite või batoonidena massiga üle 2 kg, või vedelal kujul, pastana, pulbrina, graanulitena või muul kujul, mahutis või kontaktpakendis massiga üle 2 kg |
| 1905 20 30
  1905 20 90 | Piparkoogid jms, mis sisaldavad sahharoosi (k.a sahharoosina väljendatud invertsuhkur) vähemalt 30 % massist | 100 % tollimaksu väärtuselisest osast + 30 % põllumajanduskomponendist (7 18) | 3 200 | (8 19) |
| 2002 90 91
  2002 90 99 | Tomatid, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, kuivainesisaldusega üle 30 % massist | 100 | 784 | — |
| ex 2008 70 71 | Virsikulõigud, õlis küpsetatud | 100 | 112 | — |
| 2009 11
  2009 12 00
  2009 19 | Apelsinimahl | 100 | 35 000, sellest 2-liitristes või väiksemates pakkides kuni 21 280 | 70 |
| ex 2009 90 | Mahlasegud tsitrusviljade mahlast | 100 | 19 656 | — |
| 2204 | Viinamarjaveinid värsketest viinamarjadest, k.a kangendatud veinid; viinamarjavirre, v.a rubriiki 2009 kuuluv | 100 | 6 212 hl | — |
| 3505 20 | Tärkliste, dekstriinide või muude modifitseeritud tärkliste alusel valmistatud liimid | 100 | 250 | (8 19) |

CN-kood (3 14)

Kirjeldus (4 15)

a

b

c

Enamsoodustusrežiimi tollimaksu vähendamise määr

(%)

Tariifikvoot

(netomass tonnides, kui ei ole osutatud teisiti)

Tariifkvoodi väline enamsoodustusrežiimi tollimaksu vähendamine

(%)

0105 12 00

Eluskalkunid massiga kuni 185 g

100

129 920 tükki

—

0207 27 10

Kalkuni jaotustükid, kondita, külmutatud

100

4 000

—

0207 27 30

0207 27 40

0207 27 50

0207 27 60

0207 27 70

Kalkuni jaotustükid, kondiga, külmutatud

ex 0207 33

Pardi- ja haneliha, tükeldamata, külmutatud

100

560

—

ex 0207 35

Pardi ja hane muu liha ja söödav rups, värske või jahutatud

ex 0207 36

Pardi ja hane muu liha ja söödav rups, külmutatud

0404 10

Vadak ja modifitseeritud vadak, kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma

100

1 300

—

0603 11 00

0603 12 00

0603 13 00

0603 14 00

0603 19 10

0603 19 90

Lõikelilled ja lillepungad, värsked

100

22 196

—

0603 19 90

Muud värsked lõikelilled ja lillepungad, 1. november — 15. aprill

100

7 840

—

0701 90 50

Varajased kartulid, värsked või jahutatud, 1. jaanuarist 30. juunini

100

33 936

—

ex 0702 00 00

Kirsstomatid, värsked või jahutatud (5 16)

100

28 000

—

ex 0702 00 00

Tomatid, värsked või jahutatud, v.a kirsstomatid

100

5 000

—

0707 00 05

Kurgid, värsked või jahutatud

100

1 000

—

0709 60 10

Paprika, värske või jahutatud

100

17 248

40

0709 90 70

Kabatšokid, värsked või jahutatud, 1. detsember — veebruari lõpp

100

—

—

0710 40 00

2004 90 10

Suhkrumais, külmutatud

100 % tollimaksu väärtuselisest osast + 30 % põllumajanduskomponendist (7 18)

10 600

(8 19)

0711 90 30

2001 90 30

2005 80 00

Suhkrumais, külmutamata

100 % tollimaksu väärtuselisest osast + 30 % põllumajanduskomponendist (7 18)

5 400

(8 19)

0712 90 30

Kuivatatud tomatid tervelt, tükeldatult, viilutatult, purustatult või pulbrina, kuid muul viisil töötlemata

100

1 200

—

ex 0805 10

Värsked apelsinid

100

224 000 (6 17)

60

ex 0805 20 10

ex 0805 20 50

Klementiinid, mandariinid ja vilkingid, värsked

100

40 000

60

ex 0805 20 10

ex 0805 20 50

Värsked klementiinid, mandariinid ja vilkingid, 15. märts — 30. september

100

15 680

60

0806 10 10

Värsked lauaviinamarjad, 1. aprill — 31. juuli

100

—

—

0807 19 00

Muud värsked melonid (v.a arbuusid), 1. august — 31. mai

100

30 000

50

0810 10 00

Värsked maasikad, 1. november — 30. aprill

100

5 000

60

1602 31 19

Kalkunilihast, -rupsist või -verest tooted või konservid, mis sisaldavad linnuliha või rupsi vähemalt 57 % massist, v.a eranditult kuumtöötlemata kalkuniliha

100

5 000

—

1602 31 30

Kalkunilihast, -rupsist või -verest tooted või konservid, mis sisaldavad liha või rupsi vähemalt 25 %, kuid alla 57 % massist

1602 32 19

Kana ja kuke liigist Gallus domesticus lihast, rupsist või verest tooted või konservid, mis sisaldavad linnuliha või rupsi vähemalt 57 % massist, v.a kuumtöötlemata

100

2 000

—

1602 32 30

Kana ja kuke liigist Gallus domesticus lihast, rupsist või verest tooted või konservid, mis sisaldavad linnuliha või rupsi vähemalt 25 %, kuid alla 57 % massist

1704 10 90

Närimiskumm, mis ei sisalda kakaod, suhkruga kaetud või katmata, sahharoosisisaldusega (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkur) vähemalt 60 % massist

100

100

(8 19)

1806 10 20

1806 10 30

1806 10 90

Kakaopulber, mis sisaldab sahharoosi (k.a sahharoosina väljendatud invertsuhkur) või sahharoosina väljendatud isoglükoosi vähemalt 5 % massist

100 % tollimaksu väärtuselisest osast + 15 % põllumajanduskomponendist (7 18)

2 500

(8 19)

1806 20

Muud kakaod sisaldavad toiduained plokkide, tahvlite või batoonidena massiga üle 2 kg, või vedelal kujul, pastana, pulbrina, graanulitena või muul kujul, mahutis või kontaktpakendis massiga üle 2 kg

1905 20 30

1905 20 90

Piparkoogid jms, mis sisaldavad sahharoosi (k.a sahharoosina väljendatud invertsuhkur) vähemalt 30 % massist

100 % tollimaksu väärtuselisest osast + 30 % põllumajanduskomponendist (7 18)

3 200

(8 19)

2002 90 91

2002 90 99

Tomatid, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, kuivainesisaldusega üle 30 % massist

100

784

—

ex 2008 70 71

Virsikulõigud, õlis küpsetatud

100

112

—

2009 11

2009 12 00

2009 19

Apelsinimahl

100

35 000, sellest 2-liitristes või väiksemates pakkides kuni 21 280

70

ex 2009 90

Mahlasegud tsitrusviljade mahlast

100

19 656

—

2204

Viinamarjaveinid värsketest viinamarjadest, k.a kangendatud veinid; viinamarjavirre, v.a rubriiki 2009 kuuluv

100

6 212 hl

—

3505 20

Tärkliste, dekstriinide või muude modifitseeritud tärkliste alusel valmistatud liimid

100

250

(8 19)

Tabel 3

Järgmiste loetletud toodete suhtes kohaldatakse tollimaksu järgmiselt:

| CN-kood (9 20) | Kirjeldus (10) | a | b (11) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tollimaksu väärtuseline komponent
  (%) | Tollimaksu koguseline komponent |
| 0710 40 00 | Suhkrumais (kuumtöötlemata, aurutatud või keedetud), külmutatud | 0 | 9,4 eurot/100 kg net eda |
| 0711 90 30 | Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud köögivili (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatu | 0 | 9,4 eurot/100 kg net eda |
| 1704 10 90 | Närimiskumm, suhkruga kaetud või katmata, sahharoosisisaldusega (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkur) vähemalt 60 % massist | 0 | 30,90 eurot/100 kg net MAX 18,20 % |
| ex 1704 90 | Muud suhkrukondiitritooted, mis ei sisalda kakaod, välja arvatud:






  — | lagritsaekstrakt sahharoosisisaldusega üle 10 % massist, kuid muude lisaaineteta, kuulub CN-koodi 1704 90 10 alla; |

CN-kood (9 20)

Kirjeldus (10)

a

b (11)

Tollimaksu väärtuseline komponent

(%)

Tollimaksu koguseline komponent

0710 40 00

Suhkrumais (kuumtöötlemata, aurutatud või keedetud), külmutatud

0

9,4 eurot/100 kg net eda

0711 90 30

Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud köögivili (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatu

0

9,4 eurot/100 kg net eda

1704 10 90

Närimiskumm, suhkruga kaetud või katmata, sahharoosisisaldusega (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkur) vähemalt 60 % massist

0

30,90 eurot/100 kg net MAX 18,20 %

ex 1704 90

Muud suhkrukondiitritooted, mis ei sisalda kakaod, välja arvatud:

—

lagritsaekstrakt sahharoosisisaldusega üle 10 % massist, kuid muude lisaaineteta, kuulub CN-koodi 1704 90 10 alla;

| — | valge šokolaad, kuulub CN-koodi 1704 90 30 alla; |
| --- | --- |

—

valge šokolaad, kuulub CN-koodi 1704 90 30 alla;

| — | kondiitritootemass, k.a martsipan, kontaktpakendis netomassiga vähemalt 1 kg, kuulub CN-koodi 1704 90 51 alla |
| --- | --- |

—

kondiitritootemass, k.a martsipan, kontaktpakendis netomassiga vähemalt 1 kg, kuulub CN-koodi 1704 90 51 alla

0

EA MAX 18,7 % + AD S/Z

1806 10 20

Kakaopulber, mis sisaldab sahharoosi (k.a sahharoosina väljendatud invertsuhkur) või sahharoosina väljendatud isoglükoosi vähemalt 5 %, kuid alla 65 % massist

0

25,2 eurot/100 kg net

1806 10 30

Kakaopulber, mis sisaldab sahharoosi (k.a sahharoosina väljendatud invertsuhkur) või sahharoosina väljendatud isoglükoosi vähemalt 65 %, kuid alla 80 % massist

0

31,4 eurot/100 kg net

1806 10 90

Kakaopulber, mis sisaldab sahharoosi (k.a sahharoosina väljendatud invertsuhkur) või sahharoosina väljendatud isoglükoosi vähemalt 80 % massist

0

41,9 eurot/100 kg net

ex 1806 20

Muud kakaod sisaldavad toiduained plokkide, tahvlite või batoonidena massiga üle 2 kg, või vedelal kujul, pastana, pulbrina, graanulitena või muul kujul, mahutis või kontaktpakendis massiga üle 2 kg granuleeritud piimašokolaad, mis kuulub CN-koodi 1806 20 70 alla

0

EA MAX 18,7 % + AD S/Z

1806 20 70

Granuleeritud piimašokolaad

0

EA

ex 1901 90 99

Muud jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 40 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt; mujal nimetamata toiduained rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad kakaod alla 5 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt, ja mis sisaldavad sahharoosi (k.a sahharoosina väljendatud invertsuhkur) või sahharoosina väljendatud isoglükoosi vähemalt 60 %

0

EA

1905 20 30

Piparkoogid jms, mis sisaldavad sahharoosi (k.a sahharoosina väljendatud invertsuhkur) vähemalt 30 %, kuid alla 50 % massist

0

24,6 eurot/100 kg net

1905 20 90

Piparkoogid jms, mis sisaldavad sahharoosi (k.a sahharoosina väljendatud invertsuhkur) vähemalt 50 % massist

0

31,4 eurot/100 kg net

2001 90 30

Suhkrumais (Zea mays var. saccharata), äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud

0

9,4 eurot/100 kg net eda

2004 90 10

Suhkrumais (Zea mays var. saccharata) toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutatud

0

9,4 eurot/100 kg net eda

2005 80 00

Suhkrumais (Zea mays var. saccharata) toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädikata või äädikhappeta, külmutamata

0

9,4 eurot/100 kg net eda

2101 12 98

Tooted, mis põhinevad kohvil

0

EA

2101 20 98

Tooted teest või matest

0

EA

ex 2106 90 98

Muud mujal nimetamata toiduained (v.a valgukontsentraadid ja tekstureeritud valkained), mis sisaldavad sahharoosi (k.a sahharoosina väljendatud invertsuhkur) või sahharoosina väljendatud isoglükoosi vähemalt 60 % massist

0

EA

2905 43 00

Mannitool

0

125,8 eurot/100 kg net

2905 44 11

D-glütsitool (sorbitool) vesilahusena, sisaldab D-mannitooli kuni 2 % D-glütsitooli massist

0

16,1 eurot/100 kg net

2905 44 19

D-glütsitool (sorbitool) vesilahusena, sisaldab D-mannitooli üle 2 % D-glütsitooli massist,

0

37,8 eurot/100 kg net

2905 44 91

D-glütsitool (sorbitool), v.a vesilahusena, sisaldab D-mannitooli kuni 2 % D-glütsitooli massist

0

23 eurot/100 kg net

2905 44 99

D-glütsitool (sorbitool), v.a vesilahusena, sisaldab D-mannitooli üle 2 % D-glütsitooli massist

0

53,7 eurot/100 kg net

3302 10 29

Kõiki joogi aroomiaineid sisaldavad valmistised, mis sisaldavad massist vähemalt 1,5 % piimarasva, vähemalt 5 % sahharoosi või isoglükoosi ja vähemalt 5 % glükoosi või tärklist

0

EA

3501 10 50

Kaseiin, tööstuslikuks otstarbeks, v.a toidukaupade ja loomasöötade valmistamiseks ning regenereeritud tekstiilkiudude valmistamiseks

3 %

—

3501 10 90

Muu kaseiin

9 %

—

3501 90 90

Kaseinaadid jm kaseiini derivaadid (v.a kaseiinliimid)

6,4 %

—

3505 10 10

Dekstriinid

0

17,7 eurot/100 kg net

3505 10 90

Muud modifitseeritud tärklised, v. a esterdatud ja eeterdatud tärklised

0

17,7 eurot/100 kg net

3505 20 10

Tärkliste, dekstriinide jm modifitseeritud tärkliste alusel valmistatud liimid, mis sisaldavad alla 25 % massist tärklist, dekstriine või muid modifitseeritud tärklisi

0

4,5 eurot/100 kg net MAX 11,5 %

3505 20 30

Tärkliste, dekstriinide jm modifitseeritud tärkliste alusel valmistatud liimid, mis sisaldavad massist vähemalt 25 %, kuid alla 55 % tärklist, dekstriine või muid modifitseeritud tärklisi

0

8,9 eurot/100 kg net MAX 11,5 %

3505 20 50

Tärkliste, dekstriinide jm modifitseeritud tärkliste alusel valmistatud liimid, mis sisaldavad massist vähemalt 55 %, kuid alla 80 % tärklist, dekstriine või muid modifitseeritud tärklisi

0

14,2 eurot/100 kg net MAX 11,5 %

3505 20 90

Tärkliste, dekstriinide jm modifitseeritud tärkliste alusel valmistatud liimid, mis sisaldavad massist vähemalt 80 % tärklist, dekstriine või muid modifitseeritud tärklisi

0

17,7 eurot/100 kg net MAX 11,5 %

Viimistlusained, värvikandjad ja värvikinnistid, mida kasutatakse värvimise või värvi kinnitumise kiirendamiseks, ning muud tekstiili-, paberi-, naha jms tööstuses kasutatavad mujal nimetamata tooted ja valmistised (nt apretid ja peitsid)

3809 10 10

– tärklisainete sisaldusega alla 55 % massist

0

8,9 eurot/100 kg net MAX 12,8 %

3809 10 30

– tärklisainete sisaldusega vähemalt 55 %, kuid alla 70 % massist

0

12,4 eurot/100 kg net MAX 12,8 %

3809 10 50

– tärklisainete sisaldusega vähemalt 70 %, kuid alla 83 % massist

0

15,1 eurot/100 kg net MAX 12,8 %

3809 10 90

– tärklisainete sisaldusega vähemalt 83 % massist

0

17,7 eurot/100 kg net MAX 12,8 %

Sorbitool (v.a alamrubriiki 2905 44 kuuluv):

3824 60 11

– vesilahusena:

– – mis sisaldab D-mannitooli kuni 2 % D-glütsitooli massist

0

16,1 eurot/100 kg net

3824 60 19

– vesilahusena:

– – mis sisaldab D-mannitooli üle 2 % D-glütsitooli massist

0

37,8 eurot/100 kg net

3824 60 91

– muu kui vesilahusena:

– – mis sisaldab D-mannitooli kuni 2 % D-glütsitooli massist

0

23 eurot/100 kg net

3824 60 99

– muu kui vesilahusena:

– – mis sisaldab D-mannitooli üle 2 % D-glütsitooli massist

0

53,7 eurot/100 kg net

II LISA

PROTOKOLLI nr 2 LISA

Tabel 1

Järgnevasse tabelisse lisamata tooted on tollimaksuvabad. Teatavate järgnevalt loetletud toodete suhtes kohaldatav sooduskohtlemine märgitakse tabelitesse 2 ja 3.

| HS-kood või Iisraeli kood (1 12) | Kirjeldus (2 13) |
| --- | --- |
| ex ex 0102 90 | Tapavasikad |
| 0104 10 | Eluslambad |
| 0104 10 20 | – viienda lisa raames |
| 0104 10 90 | – muud |
| 0104 20 | Eluskitsed |
| 0104 20 90 | – muud |
| 0105 12 | Eluskalkunid massiga kuni 185 g: |
| 0105 12 10 | – kellest ühegi väärtus ei ületa NIS 12 |
| 0105 12 80 | – viienda lisa raames |
| 0105 19 | Eluspardid, -haned ja –pärlkanad massiga kuni 185 g: |
| 0105 19 10 | – kellest ühegi väärtus ei ületa NIS 12 |
| 0105 19 80 | – viienda lisa raames |
| | Muud |
| 0105 94 | – linnud liigist Gallus domesticus |
| 0105 99 | – muud |
| 0106 32 90 | Elus papagoilised (kaasa arvatud papagoid, aarad ja kakaduud) |
| 0106 39 | Eluslinnud, muud kui röövlinnud ja papagoilased: |
| 0106 39 19 | – ilulinnud, laululinnud ja lemmiklinnud |
| 0201 | Värske või jahutatud veiseliha |
| 0204 | Värske, jahutatud või külmutatud lamba- või kitseliha |
| 0206 10 | Toidukõlblik veiseliharups, värske või jahutatud |
| 0206 80 00 | Lamba, kitse, hobuse, eesli, muula või hobueesli söödav rups, värske või jahutatud |
| 0207 | Rubriigi 0105 kodulindude värske, jahutatud või külmutatud liha ja söödav rups |
| 0210 20 00 | Veiseliha, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud |
| 0210 91 | Esikloomaliste (soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud): |
| 0210 91 10 | – liha ja rups |
| 0301
  v.a | 0301 10 10 |

HS-kood või Iisraeli kood (1 12)

Kirjeldus (2 13)

ex ex 0102 90

Tapavasikad

0104 10

Eluslambad

0104 10 20

– viienda lisa raames

0104 10 90

– muud

0104 20

Eluskitsed

0104 20 90

– muud

0105 12

Eluskalkunid massiga kuni 185 g:

0105 12 10

– kellest ühegi väärtus ei ületa NIS 12

0105 12 80

– viienda lisa raames

0105 19

Eluspardid, -haned ja –pärlkanad massiga kuni 185 g:

0105 19 10

– kellest ühegi väärtus ei ületa NIS 12

0105 19 80

– viienda lisa raames

Muud

0105 94

– linnud liigist Gallus domesticus

0105 99

– muud

0106 32 90

Elus papagoilised (kaasa arvatud papagoid, aarad ja kakaduud)

0106 39

Eluslinnud, muud kui röövlinnud ja papagoilased:

0106 39 19

– ilulinnud, laululinnud ja lemmiklinnud

0201

Värske või jahutatud veiseliha

0204

Värske, jahutatud või külmutatud lamba- või kitseliha

0206 10

Toidukõlblik veiseliharups, värske või jahutatud

0206 80 00

Lamba, kitse, hobuse, eesli, muula või hobueesli söödav rups, värske või jahutatud

0207

Rubriigi 0105 kodulindude värske, jahutatud või külmutatud liha ja söödav rups

0210 20 00

Veiseliha, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud

0210 91

Esikloomaliste (soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud):

0210 91 10

– liha ja rups

0301

v.a

0301 10 10

| | 0301 91 10 |
| --- | --- |

0301 91 10

| | 0301 92 10 |
| --- | --- |

0301 92 10

| | 0301 92 90 |
| --- | --- |

0301 92 90

| | 0301 93 10 |
| --- | --- |

0301 93 10

| | 0301 94 10 |
| --- | --- |

0301 94 10

| | 0301 94 90 |
| --- | --- |

0301 94 90

| | 0301 95 10 |
| --- | --- |

0301 95 10

| | 0301 95 90 |
| --- | --- |

0301 95 90

| | 0301 99 10 |
| --- | --- |

0301 99 10

Eluskala

0302

v.a

| | 0302 40 20 |
| --- | --- |

0302 40 20

| | 0302 50 20 |
| --- | --- |

0302 50 20

| | 0302 62 20 |
| --- | --- |

0302 62 20

| | 0302 63 20 |
| --- | --- |

0302 63 20

| | 0302 64 10 |
| --- | --- |

0302 64 10

| | 0302 65 20 |
| --- | --- |

0302 65 20

| | 0302 66 10 |
| --- | --- |

0302 66 10

| | 0302 68 10 |
| --- | --- |

0302 68 10

| | 0302 70 10 |
| --- | --- |

0302 70 10

Värske või jahutatud kala (v.a rubriigi 0304 kalafilee ja muu kalaliha)

0303

v.a

| | 0303 11 10 |
| --- | --- |

0303 11 10

| | 0303 19 10 |
| --- | --- |

0303 19 10

| | 0303 22 10 |
| --- | --- |

0303 22 10

| | 0303 29 10 |
| --- | --- |

0303 29 10

| | 0303 43 30 |
| --- | --- |

0303 43 30

| | 0303 51 10 |
| --- | --- |

0303 51 10

| | 0303 52 10 |
| --- | --- |

0303 52 10

| | 0303 71 30 |
| --- | --- |

0303 71 30

| | 0303 72 10 |
| --- | --- |

0303 72 10

| | 0303 73 10 |
| --- | --- |

0303 73 10

| | 0303 74 10 |
| --- | --- |

0303 74 10

| | 0303 75 10 |
| --- | --- |

0303 75 10

| | 0303 76 10 |
| --- | --- |

0303 76 10

| | 0303 78 10 |
| --- | --- |

0303 78 10

| | 0303 79 30 |
| --- | --- |

0303 79 30

| | 0303 79 51 |
| --- | --- |

0303 79 51

| | 0303 80 10 |
| --- | --- |

0303 80 10

Külmutatud kala, (v.a rubriigi 0304 kalafilee ja muu kalaliha)

0304

v.a

| | 0304 11 10 |
| --- | --- |

0304 11 10

| | 0304 12 10 |
| --- | --- |

0304 12 10

| | 0304 19 22 |
| --- | --- |

0304 19 22

| | 0304 19 92 |
| --- | --- |

0304 19 92

| | 0304 22 00 |
| --- | --- |

0304 22 00

| | 0304 29 22 |
| --- | --- |

0304 29 22

| | 0304 29 42 |
| --- | --- |

0304 29 42

| | 0304 29 92 |
| --- | --- |

0304 29 92

| | 0304 91 10 |
| --- | --- |

0304 91 10

| | 0304 92 10 |
| --- | --- |

0304 92 10

| | 0304 99 20 |
| --- | --- |

0304 99 20

Kalafilee ja muu kalaliha (k.a kalahakkliha), värske, jahutatud või külmutatud

0305 41 00

Suitsutatud (sh filee) idalõhed (nerka – Oncorhynchus nerka, gorbuuša – Oncorhynchus gorbuscha, keta – Oncorhynchus keta, tšavõõtša – Oncorhynchus tschawytscha, kisutš – Oncorhynchus kisutch, sima e masu – Oncorhynchus masou ja Oncorhynchus rhodurus), atlandi väärislõhe (Salmo salar) ja doonau taimen (Hucho hucho)

0305 49 00

Muu suitsukala (sh filee) kui idalõhed (nerka – Oncorhynchus nerka, gorbuuša – Oncorhynchus gorbuscha, keta – Oncorhynchus keta, tšavõõtša – Oncorhynchus tschawytscha, kisutš – Oncorhynchus kisutch, sima e masu – Oncorhynchus masou ja Oncorhynchus rhodurus), atlandi väärislõhe (Salmo salar) ja doonau taimen (Hucho hucho)

0306

v.a

| | 0306 11 10 |
| --- | --- |

0306 11 10

| | 0306 12 10 |
| --- | --- |

0306 12 10

| | 0306 14 20 |
| --- | --- |

0306 14 20

| | 0306 19 20 |
| --- | --- |

0306 19 20

| | 0306 21 10 |
| --- | --- |

0306 21 10

| | 0306 22 10 |
| --- | --- |

0306 22 10

| | 0306 24 20 |
| --- | --- |

0306 24 20

| | 0306 29 10 |
| --- | --- |

0306 29 10

| | 0306 29 92 |
| --- | --- |

0306 29 92

Vähid, puhastatud või puhastamata, elusad, värsked, jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolvees või soolatud; vees või aurus keedetud vähid (puhastamata), jahutatud või jahutamata, külmutatud, kuivatatud, soolatud või soolvees; inimtoiduks kõlblik jahu ja graanulid vähkidest

0307

v.a

| | 0307 10 20 |
| --- | --- |

0307 10 20

| | 0307 21 20 |
| --- | --- |

0307 21 20

| | 0307 29 20 |
| --- | --- |

0307 29 20

| | 0307 31 20 |
| --- | --- |

0307 31 20

| | 0307 39 20 |
| --- | --- |

0307 39 20

| | 0307 60 10 |
| --- | --- |

0307 60 10

| | 0307 60 92 |
| --- | --- |

0307 60 92

| | 0307 91 20 |
| --- | --- |

0307 91 20

| | 0307 99 20 |
| --- | --- |

0307 99 20

Molluskid, karbis või karbita, elusad, värsked, jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolatud või soolvees; muud veeselgrootud (v.a vähid ja molluskid), elusad, värsked, jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolatud või soolvees; inimtoiduks kõlblik jahu ja graanulid muudest veeselgrootutest peale vähkide

0401

Piim ja rõõsk koor, kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandita

0402

Piim ja rõõsk koor, kontsentreeritud või suhkru- jm magusainelisandiga

0403

Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor (kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandiga, lõhna- ja maitseainetega, pähkli-, kakao- või puuviljalisandiga või ilma)

0404

Vadak, kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma; mujal nimetamata tooted naturaalsetest piimakomponentidest, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma

0405

Või ja muud piimarasvad; piimarasvavõided:

0405 10

– või:

– – kontaktpakendis netomassiga üle 1 kg:

0405 10 31

– – – viienda lisa raames

0405 10 39

– – – muud

– – kontaktpakendis netosisaldusega kuni 1 kg:

0405 10 91

– – – viienda lisa raames

0405 10 99

– – – muu

0405 20

– piimarasvavõided:

0405 20 10

– – viienda lisa raames

0405 20 90

– – muu

– muud piimarasvad:

0405 90 19

– – viienda lisa raames

0405 90 90

– – muud

0406

Juust ja kohupiim

0407

v.a

0407 00 10

Linnumunad (koorega), värsked, konserveeritud või kuumtöödeldud

0408

Kooreta linnumunad ja munakollased, värsked, kuivatatud, vees või aurus keedetud, külmutatud või muul viisil töödeldud (suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma)

0409

Naturaalne mesi

0701

Kartulid, värsked või jahutatud:

0701 90

– muu kui seemnekartul

0702

Tomatid, värsked või jahutatud

0703

Sibul, šalott, küüslauk, porrulauk jm sibulköögiviljad, värsked või jahutatud

0704

Kapsas, lillkapsas, nuikapsas, lehtkapsas ja muu söödav kapsas perekonnast Brassica, värske või jahutatud

0705 11

0705 19

Aedsalat, värske või jahutatud

0706

Porgand, naeris, söögipeet, aed-piimjuur, juurseller, redis jms söödav juurvili, värske või jahutatud

0707

Kurgid ja kornišonid, värsked või jahutatud

0708

v.a

0708 90 20

Kaunviljad, poetatud või poetamata, värsked või jahutatud

0709 20

Spargel, värske või jahutatud

0709 30

Baklažaanid, värsked või jahutatud

0709 40

Seller, välja arvatud juurseller, värske või jahutatud

0709 51

0709 59

Seened, värsked või jahutatud:

0709 51 90

– - seened perekonnast Agaricus

0709 59 90

– muud

0709 60

Perekondadesse Capsicum või Pimenta kuuluvad viljad, värsked või jahutatud

0709 70

Spinat, uusmeremaa spinat ja aedspinat, värske või jahutatud

0709 90

Muu köögivili, värske või jahutatud

0710 10

Kartul, kuumtöötlemata või keedetud või aurutatud, külmutatud

0710 21

Hernes (Pisum sativum), poetatud või poetamata, toores või eelnevalt aurutatud või keedetud, külmutatud

0710 22

Aedoad (Vigna spp., Phaseolus spp.), poetatud või poetamata, toored või eelnevalt aurutatud või keedetud, külmutatud

0710 29

v.a

0710 29 20

Muud kaunviljad, poetatud või poetamata, toored või eelnevalt aurutatud või keedetud, külmutatud

0710 30

Spinat, uusmeremaa spinat ja aedspinat, toores või eelnevalt aurutatud või keedetud, külmutatud

0710 40

Suhkrumais, toores või eelnevalt aurutatud või keedetud, külmutatud

0710 80 10

Külmutatud porgandid, lillkapsas, brokoli, (porrulauk), kapsas, paprikad, seller (eu 5)

0710 80 40

Külmutatud porgandid

Muu külmutatud köögivili:

0710 80 80

– viienda lisa raames

0710 80 90

– muud

0710 90

Köögiviljasegud, toored või eelnevalt aurutatud või keedetud, külmutatud

0711

Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud köögivili (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatu:

0711 20

– oliivid

0711 40

– kurgid ja kornišonid

0711 90

– muu köögivili ja köögiviljasegud

0712

Kuivatatud köögivili (tervelt, tükeldatult, viilutatult, purustatult või pulbrina), muul viisil töötlemata:

0712 20

– sibulad

0712 90

v.a

0712 90 40

0712 90 70

– muu kuivatatud köögivili ja köögiviljasegud

0713 20

Kuivatatud kikerherned (nuudid)

0714 20

Maguskartul, värske, jahutatud, külmutatud või kuivatatud, viilutatud või viilutamata või graanulitena

0802 11 90

Koorimata mandlid, värsked või kuivatatud

0802 12 90

Kooritud mandlid, värsked või kuivatatud

0802 31

0802 32

Kreeka pähklid, värsked või kuivatatud, lüditud või lüdimata, kooritud või koorimata

0802 60

Makadaamiapähklid, värsked või kuivatatud, lüditud või lüdimata, kooritud või koorimata

0802 90 20

Pekanipähklid, värsked või kuivatatud, lüditud või lüdimata, kooritud või koorimata

Muud pähklid:

0802 90 92

– viienda lisa raames

0802 90 99

– muud pähklid

0803 00 10

Värsked banaanid, k.a jahubanaanid

0804 10

Värsked datlid

0804 20

Värsked või kuivatatud viigimarjad

0804 30 10

Värsked ananassid

0804 40 10

Värsked avokaadod

0804 50

v.a

0804 50 90

Värsked guajaavid, mangod ja mangostanid

0805 10 10

Värsked apelsinid

0805 20 10

Värsked mandariinid (k.a tangeriinid ja satsumad); klementiinid, vilkingid jms tsitrushübriidid

0805 40 10

Värsked greibid (k.a pomelod)

0805 50 10

Värsked sidrunid (Citrus limon, Citrus limonum) ja laimid (Citrus aurantifolia, Citrus latifolia)

0805 90 11

Värsked näsasidrunid (Citrus medica), kinkanid ja laimid

0805 90 19

Muud värsked tsitrusviljad

0806

Värsked või kuivatatud viinamarjad

0807

Värsked melonid (k.a arbuusid) ja papaiad

0808

Värsked õunad, pirnid ja küdooniad

0809

Värsked aprikoosid, kirsid, virsikud (k.a nektariinid), ploomid ja laukaploomid

0810 10

Värsked maasikad

0810 20

Värsked vaarikad, murakad, mooruspuumarjad ja logani murakad

0810 50

Värsked kiivid

0810 60

Värsked durianid

0810 90

Muud värsked marjad ja puuviljad

0811

Külmutatud puuviljad, marjad ja pähklid, kuumtöötlemata, aurutatud või vees keedetud, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma:

0811 10

– maasikad

– vaarikad, murakad, mooruspuumarjad, logani murakad, mustad, valged ja punased sõstrad ning karusmarjad

0811 20 20

– – viienda lisa raames

0811 20 90

– – muud

0811 90

– muud, puuviljad ja pähklid

0812

Lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud puuviljad, marjad ja pähklid (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud

0813 20

Kuivatatud mustad ploomid:

0813 20 20

– viienda lisa raames

0813 20 99

– muud

0813 40 00

Muud kuivatatud marjad ja puuviljad

0813 50

Segud grupi 08 pähklitest või kuivatatud puuviljadest ja marjadest

0904

Piprad perekonnast Piper, perekonda Capsicum või Pimenta kuuluvad kuivatatud, purustatud või jahvatatud viljad

0910 10 91

Ingver, mis lastakse turule oktoobrist kuni jaanuarini

0910 99 90

Muud vürtsid

1001

Nisu ja meslin

1005 90 10

Mais, popkorni taoline

1105 20 00

Kartulihelbed ja graanulid

1108 11

1108 12

1108 13

1108 14

1108 19

Tärklised

1202 10 00

Maapähkel (röstimata või muul viisil kuumtöötlemata, purustatud või purustamata), lüdimata

1202 20 90

Lüditud maapähkel (röstimata või muul viisil kuumtöötlemata, purustatud või purustamata)

1206 00 90

Muud päevalilleseemned, purustatud või purustamata

1207 20 00

Puuvillaseemned

1207 99 20

Riitsinuseseemned

1209 91 29

Kõrvitsaseemned

1209 99 20

Arbuusiseemned

1404 90 19

Muu õietolm, mitte ettenähtud loomasöödaks

1501

Searasv ja -rasvkude (k.a seapekk) ning kodulinnurasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 0209 või 1503 kuuluv

1507

Sojaõli ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata

1508 10 00

Maapähkli toorõli (arahhiseõli) ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata

1508 90 90

Muud, maapähkliõli (arahhiseõli) ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata, mitte toorõli ja mittesöödav

1509

Oliiviõli ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata

1510

Muud oliividest saadud õlid ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata, k.a nende õlide või fraktsioonide segud rubriigi 1509 õlide või nende fraktsioonidega

1511 10 20

Palmitoorõli ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata

1511 90 90

Palmiõli ja selle fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata, mitte toorõli ja mittesöödav

1512 11

1512 19

Päevalille- või saflooriõli ja nende fraktsioonid

1512 21 90

Puuvillaõli ja selle fraktsioonid, toorõli, millest gossüpol on eraldatud või eraldamata

1512 29 90

Puuvillaõli (ja selle fraktsioonid), millest gossüpol on eraldatud või eraldamata, mitte toorõli ja mittesöödav

1513

Kookospähkli- (kopra-), palmituuma- või babassupalmiõli ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata

1514

v.a

1514 91 19

1514 99 19

Rapsi-, rüpsi- või sinepiõli ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata

1515

Muud taimerasvad ja -õlid (k.a jojoobiõli) ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata:

– linaseemneõli ja selle fraktsioonid:

1515 11 90

– – toorõli, mittesöödav

1515 19 90

– – muu, mittesöödav

– maisiõli ja selle fraktsioonid:

1515 21 20

– – toorõli, mittesöödav

1515 29 90

– – muu, mittesöödav

1515 30 00

– riitsinusõli e kastoorõli ja selle fraktsioonid

1515 50 90

– muud mittesöödavad, seesamiõli ja selle fraktsioonid

1515 90

– muud:

1515 90 22

– – muud õlid, pähklitest või puuviljaseemnetest või luuseemnetest rubriigist 0802 või 1212

1515 90 30

– – muud

1516

Loomsed või taimsed rasvad või õlid ja nende fraktsioonid, osaliselt või täielikult hüdrogeenitud, esterdatud, ümberesterdatud või elaidiseeritud, rafineeritud või rafineerimata, kuid edasi töötlemata

1516 10

– loomsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid:

1516 10 11

– – tahked toidurasvad

1516 10 19

– – muud, tahked rasvad

1516 20

– taimsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid:

1516 20 19

– – muud, tahked rasvad

1516 20 91

– – Kastoorõli

1516 20 92

– – Linaseemneõli

1516 20 99

– – muu

1517 90 21

Söödavad segud või valmistised loomsetest või taimsetest rasvadest või õlidest või selle grupi erinevate rasvade ja õlide fraktsioonidest, v.a rubriigi 1516 toidurasvadest või -õlidest ning nende fraktsioonidest, sisaldavad oliiviõli

1517 90 22

Söödavad segud või valmistised loomsetest või taimsetest rasvadest või õlidest või selle grupi erinevate rasvade ja õlide fraktsioonidest, v.a rubriigi 1516 toidurasvadest või -õlidest ning nende fraktsioonidest, sisaldavad soja-, päevalille-, lina-, maisi- või rapsiõli

1518 00 21

Kastoorõli

1601

Vorstid jms tooted lihast, rupsist või verest; nende baasil valmistatud toiduained

1602

Muud lihast, rupsist või verest tooted või konservid:

1602 20 91

– mis tahes looma maksast, sisaldab kanamaksa

1602 20 99

– mis tahes looma maksast, muud

1602 31 90

– kalkuni

1602 32 90

– muude lindude liigist Gallus domesticus

1602 39 90

– muudest rubriigi 0105 kodulindudest

– sea:

1602 41 00

– – tagaosad ja nende jaotustükid

1602 42 00

– – abatükid ja nende jaotustükid

1602 49 90

– – muud, sh segud

ex ex 1602 50

– veise:

1602 50 80

– – viienda lisa raames

1602 50 91

– – sisaldab kanaliha üle 20 % massist

1602 50 99

– – muu

1602 90 90

– muud, sh tooted mis tahes loomade verest

1603

Ekstraktid ja mahlad lihast, kalast, vähkidest, molluskitest või muudest veeselgrootutest

1604

v.a

1604 11 20

1604 12 10

1604 19 20

1604 15 20

1604 20 10

1604 20 20

Kalatooted ja -konservid; kaaviar ja kalamarjast valmistatud kaaviariasendajad

1702 30 10

Glükoos vedelal kujul

1704 10 90

Muu närimiskumm, suhkruga kaetud või katmata, sisaldab närimiskummi alust alla 10 % massist

1905 31 10

Magusad küpsised, sisaldavad mune vähemalt 10 % massist, piimarasva vähemalt 1,5 % massist ja piimavalku vähemalt 2,5 % massist

1905 32 20

Vahvlid ja lehtvahvlid – muud, täidiseta

1905 32 30

Vahvlid ja lehtvahvlid – täidisega, mis sisaldab piimarasva vähemalt 1,5 % massist ja piimavalku vähemalt 2,5 % massist

1905 32 90

Vahvlid ja lehtvahvlid – muud, täidisega

1905 90

Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised jms pagaritooted, kakaoga või kakaota; armulaualeib, tühjad kapslid farmaatsiatööstusele, oblaadid, riispaber jms, muud:

1905 90 30

– eelküpsetatud taigen rubriigi 1905 pagaritoodete valmistamiseks

1905 90 91

– muud tooted, sisaldavad mune vähemalt 10 % massist, piimarasva vähemalt 1,5 % massist ja piimavalku vähemalt 2,5 % massist

1905 90 92

– muud tooted, mis sisaldavad jahu (v.a nisujahu) vähemalt 15 % jahu kogumassist

2001

Köögiviljad, puuviljad, marjad, pähklid jm taimede söödavad osad, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud

2002

Tomatid, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta

2004

Muud köögiviljad, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutatud, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted:

2004 10 10

– kartulid – peen- või jämejahust tooted

2004 10 90

– kartulid, muud

– muud taimsed tooted, mis on tehtud peen- või jämejahust:

2004 90 11

– – viienda lisa raames

2004 90 19

– – muud

– muud köögiviljad:

2004 90 91

– – viienda lisa raames

2004 90 93

– – suhkrumais

2004 90 94

– – kaunviljad

2004 90 99

– – muud köögiviljad

2005

Muud köögiviljad, valmistatud või konserveeritud ilma äädikata või äädikhappeta, külmutamata, v.a rubriigis 2006 nimetatud tooted:

2005 20 10

– kartulid - peen- ja jämejahust, pulbrist, helvestest ja graanulitest valmistatud tooted

2005 20 90

– muud, kartulid

2005 40 10

– herned (Pisum sativum)– peen- või jämejahust tooted

2005 40 90

– muud, herned (Pisum sativum)

2005 51 00

– oad, poetatud

2005 59 10

– muud, aedoad, peen- või jämejahust valmistatud tooted

2005 59 90

– muud, aedoad

2005 60 00

– spargel

2005 70

– oliivid

2005 80

– minimais ja muud, suhkrumais

– muud köögiviljad:

2005 99 10

– – peen- või jämejahust tooted

2005 99 30

– – porgandid, v.a alamrubriiki 9020 kuuluvad

2005 99 40

– – kikerherned

2005 99 50

– – kurgid

2005 99 80

– – viienda lisa raames

2005 99 90

– – muud

2006 00

Köögiviljad, puuviljad, pähklid, puuviljakoored jm taimeosad, suhkrus säilitatud (nõrutatud ja kuivanud, glasuuritud või suhkrustatud)

2007

Džemmid, keedised, puuvilja- või marjaželeed, marmelaadid, puuvilja-, marja- või pähklipüreed ja pastad, saadud kuumtöötlemisel, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma:

2007 91 00

– tsitrusviljad

2007 99

v.a

2007 99 93

– muud

2008

Puuvili, marjad, pähklid jm söödavad taimeosad, muul viisil valmistatud või konserveeritud, mujal nimetamata, suhkru-, muu magusaine- või alkoholilisandiga või ilma:

2008 11

– maapähklid

2008 11 20

– – röstitud

2008 11 90

– – muud

2008 19 32

– – muud mandlid, röstitud

2008 19 39

– – muud, pähklid ja muud röstitud seemned

2008 19 40

– muud, pähklid ja muud seemned, tegeliku alkoholisisaldusega üle 2 % massist

2008 19 91

– muud, mandlid

2008 19 99

– muud, pähklid ja muud seemned

2008 20

– ananassid

2008 30

– tsitrusviljad

2008 30 20

– – tegeliku alkoholisisaldusega üle 2 % massist

2008 30 90

– – muu

2008 40

– pirnid

2008 50

– aprikoosid

2008 60

– kirsid

2008 70

– virsikud, sealhulgas nektariinid:

2008 70 20

– – tegeliku alkoholisisaldusega üle 2 % massist

2008 70 80

– – viienda lisa raames

2008 80

– maasikad

2008 91

– palmisäsi

2008 92

– segud

– ploomid:

2008 99 12

– – tegeliku alkoholisisaldusega üle 2 % massist

2008 99 19

– – muud

– muud, puuviljad, marjad, pähklid jm söödavad taimeosad:

2008 99 30

– – tegeliku alkoholisisaldusega üle 2 % massist

2008 99 90

– – muud

2009 11

2009 12

2009 19

v.a

2009 11 11

2009 11 40

2009 19 11

Apelsinimahl

2009 21

2009 29

v.a

2009 29 11

Greibimahl

2009 31

2009 39

Muu tsitrusvilja mahl

2009 50

Tomatimahl

2009 61

2009 69

Viinamarjamahl (k.a viinamarjavirre)

2009 71

2009 79

Õunamahl

2009 80

Muu puu- või köögivilja või marja mahl:

2009 80 10

– viienda lisa raames

2009 80 29

– muu kondenseeritud mahl

2009 80 90

– muu, mahl

2009 90

Mahlasegud

2104 10 10

Supid ja puljongid, pooltooted nende valmistamiseks

2105 00

Jäätis jm toidujää, kakaoga või kakaota:

2105 00 11

– sisaldab piimarasvu alla 3 % massist

2105 00 12

– sisaldab piimarasvu vähemalt 3 %, kuid alla 7 % massist

2105 00 13

– sisaldab piimarasvu vähemalt 7 % massist

2204

Viinamarjaveinid värsketest viinamarjadest, k.a kangendatud veinid; viinamarjavirre, v.a rubriiki 2009 kuuluv

2205

Vermut jm taimede või aromaatsete ainetega maitsestatud vein värsketest viinamarjadest

2206

Muud kääritatud joogid (näiteks õuna- ja pirnisiider, mõdu); kääritatud jookide segud omavahel või mittealkohoolsete jookidega, mujal nimetamata

2207 10

Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega vähemalt 80 % mahust, ette nähtud alkohoolsete jookide tootmiseks litsentsitud alkoholitootjate poolt, kui see on ettenähtud kasutamiseks kindlal eesmärgil:

2207 10 51

– viinamarjadest saadud alkohol

2207 10 80

– viienda lisa raames

2207 10 90

denatureerimata etüülalkohol, alkoholisisaldusega vähemalt 80 % mahust, muud:

2207 10 91

– viinamarjadest saadud alkohol

2208 20 91

Piiritusjoogid, valmistatud destilleerimise teel viinamarjaveinist või viinamarjade pressimisjääkidest, alkoholisisaldusega vähemalt 17 % mahust; sentiliitri hind Iisraeli seeklites ei ületa 0,05 USD, viienda lisa raames

2208 20 99

Piiritusjoogid, valmistatud destilleerimise teel viinamarjaveinist või viinamarjade pressimisjääkidest, alkoholisisaldusega vähemalt 17 % mahust, sentiliitri hind Iisraeli seeklites ei ületa 0,05 USD

2304

Õlikoogid jm sojaõli ekstraheerimisel saadud tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata, granuleeritud või granuleerimata

2306

Õlikoogid jm taimsete rasvade või õlide (v.a rubriikides 2304 ja 2305 esitatute) ekstraheerimise tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata, granuleeritud või granuleerimata

2309 10

v.a

2309 10 90

kassi- ja koeratoit, jaemüügiks pakendatud

2309 90

Loomasöödana kasutatavad tooted, v.a kassi- ja koeratoit, jaemüügiks pakendatud:

2309 90 20

– sisaldavad vähemalt 15 %, kuid mitte üle 35 % valkaineid ja vähemalt 4 % rasvaineid

3502 11

3502 19

munaalbumiin:

3502 11 10

– kuivatatud, viienda lisa raames

3502 11 90

– kuivatatud, muud

3502 19 10

– v. a kuivatatud, viienda lisa raames

3502 19 90

– kuivatatud, muud

3505

Dekstriinid jm modifitseeritud tärklised (näiteks eelgeelistatud või esterdatud tärklised); tärkliste, dekstriinide jm modifitseeritud tärkliste alusel valmistatud liimid:

3505 10 21

– tärklised – nisu või maisi alusel (v.a vahamais)

3505 20 00

– liimid

Tabel 2

Järgmiste toodete suhtes kohaldatakse sooduskohtlemist tariifikvootide kujul alljärgnevalt:

| HS-kood või Iisraeli kood (3 14) | Kirjeldus (4 15) | a | b | c |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Enamsoodustusrežiimi tollimaksu vähendamise määr
  (%) | Tariifikvoot
  (neto-tonnides, kui ei ole osutatud teisiti) | Tariifkvoodi väline enamsoodustusrežiimi tollimaksu vähendamine
  (%) |
| ex ex 0102 90 | Tapavasikad | 100 | 1 200 | — |
| ex ex 0105 12
  0105 19 | Eluspardid, -haned, -kalkunid ja -pärlkanad massiga kuni 185 g | 100 | 2 060 000 tükki | — |
| 0201 | Värske või jahutatud veiseliha | 100 | 1 120 | — |
| 0204 | Värske, jahutatud või külmutatud lamba- või kitseliha | 100 | 800 | — |
| ex ex 0207 | Rubriigis 0105 nimetatud kodulindude liha ja söödav rups, värske, jahutatud või külmutatud, v.a pardi (liha või maks) | 100 | 1 200 | — |
| ex ex 0207 34 | Rasvane hanemaks | 100 | 100 | — |
| ex ex 0207 36 | Haneliha ja -maks, külmutatud | 100 | 500 | — |
| 0302 31 20 | Liigist, mida on kirjeldatud alamrubriigis 0302 31 00, ainult albakor e pikkuim-tuun (Thunnus alalunga) | 100 | 250 | — |
| 0303 31 10 | Liigist, mida on kirjeldatud alamrubriigis 0303 31 00, ainult hiidlestad (Reinhardtius hippoglossoides, Hippoglossus hippoglossus, Hippoglossus stenolepis) | 100 | 100 | 25 |
| 0303 33 10 | Liigist, mida on kirjeldatud alamrubriigis 0303 33 00, ainult merikeeled (Solea spp.) |
| 0303 39 10 | Liigist, mida on kirjeldatud alamrubriigis 0303 39 00, ainult muud kui Reinhardtius hippoglossoides, Hippoglossus hippoglossus, Hippoglossus stenolepis, Pleuronectes platessa, Solea spp. |
| 0303 79 91 | Põllumajandusministeeriumi peadirektori poolt heakskiidetud kui kalad nendest liikidest, mis ei kasva ja mida ei püüta Iisraelis või Vahemeres | 10 | — | — |
| 0304 19 41 | Liikidest, mida on kirjeldatud alamrubriigis 0304 19 40, ainult Pleuronectidae, Bothidae, Cynoglossidae, Thunnus, vööttuun, Euthynnus pelamis, heeringad, tursk, sardiinid, kilttursk e piksa, põhjaatlandi süsikas e saida, makrell, ogahai, angerjad, merluus, meriahven, niiluse ahven | 100 | 50 | — |
| 0402 10 21 | Piim ja rõõsk koor pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, rasvasisaldusega kuni 1,5 % massist | 100 | 2 180 | — |
| 0402 10 10 | Piim ja rõõsk koor pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, rasvasisaldusega kuni 1,5 % massist | 55 | 2 180 | — |
| 0402 21 | Piim ja rõõsk koor pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, rasvasisaldus üle 1,5 % massist, ilma suhkru- või muu magusainelisandita | 100 | 4 420 | — |
| ex ex 0402 91
  ex ex 0402 99 | Kondenspiim | 100 | 100 | — |
| 0403 | Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor (kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandiga, lõhna- ja maitseainetega, pähkli-, kakao- või puuviljalisandiga või ilma) | 100 | 200 | —
  jogurtite suhtes, mis sisaldavad kakaod, lõhna- ja maitseaineid ja/või suhkrulisandit, kohalda-takse ainult põllumajanduskomponenti (7 18) |
| 0404 | Vadak, kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma; mujal nimetamata tooted naturaalsetest piimakomponentidest, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma | 100 | 1 400 | — |
| 0405 | Või ja muud piimarasvad; piimarasvavõided: | 100 | 650 | — |
| 0405 10 | – või: |
| | – – kontaktpakendis netomassiga üle 1 kg: |
| 0405 10 31 | – – – viienda lisa raames |
| 0405 10 39 | – – – muud |
| | – – kontaktpakendis netosisaldusega kuni 1 kg: |
| 0405 10 91 | – – – viienda lisa raames |
| 0405 10 99 | – – – muu |
| 0405 20 | – piimarasvavõided: |
| 0405 20 10 | – – viienda lisa raames |
| 0405 20 90 | – – muu |
| | – muud piimarasvad: |
| 0405 90 19 | – – viienda lisa raames |
| 0405 90 90 | – – muud |
| 0406 | Juust ja kohupiim | 100 | 830 | — |
| ex ex 0407 | Linnumunad (koorega), värsked, konserveeritud või kuumtöödeldud | 100 | 8 004 800 pieces | — |
| ex ex 0407 | Linnumunad (koorega), värsked, inkubeerimiseks | 100 | 50 000 pieces | — |
| ex ex 0409 | Naturaalne mesi | 100 | 180 | — |
| ex ex 0409 | Naturaalne mesi, pakendis massiga üle 50 kg | 100 | 300 | — |
| 0701 90 | Kartul, värske või jahutatud, v.a seemnekartul | 100 | 6 380 | — |
| 0703 10 | Sibul ja šalott, värske või jahutatud | 100 | 2 300 | — |
| 0703 20 | Küüslauk, värske või jahutatud | 100 | 230 | 25 |
| ex ex 0709 20 | Spargel, värske või jahutatud | 100 | 100 | — |
| ex ex 0709 51
  ex ex 0709 59 | Seened, värsked või jahutatud, v.a oktoobrist kuni jaanuarini turule lastud | 100 | 200 | — |
| 0710 10 | Kartul, kuumtöötlemata või keedetud või aurutatud, külmutatud | 100 | 250 | — |
| 0710 21 | Hernes (Pisum sativum), poetatud või poetamata, toores või eelnevalt aurutatud või keedetud, külmutatud | 100 | 1 090 | — |
| 0710 22 | Aedoad (Vigna spp., Phaseolus spp.), poetatud või poetamata, toored või eelnevalt aurutatud või keedetud, külmutatud | 100 | 1 460 | — |
| 0710 29 | Muud kaunviljad, poetatud või poetamata, toored või eelnevalt aurutatud või keedetud, külmutatud | 100 | 660 | — |
| 0710 30 | Spinat, uusmeremaa spinat ja aedspinat, toores või eelnevalt aurutatud või keedetud, külmutatud | 100 | 650 | — |
| 0710 80 | Muu köögivili, toores või eelnevalt aurutatud või keedetud, külmutatud | 100 | 1 580 | — |
| 0710 90 | Köögiviljasegud, toored või eelnevalt aurutatud või keedetud, külmutatud |
| ex ex 0712 90 | Muud kuivatatud köögiviljad ja köögiviljasegud (tervelt, tükeldatult, viilutatult, purustatult või pulbrina, muul viisil töötlemata), v.a suhkrumais, poetamata oad, brokoli, küüslauk ja kuivatatud tomatid | 100 | 350 | — |
| 0712 90 81 | Kuivatatud küüslauk (tervelt, tükeldatult, viilutatult, purustatult või pulbrina), muul viisil töötlemata | 100 | 60 | — |
| ex ex 0712 90 30 | Kuivatatud tomatid tervelt, tükeldatult, viilutatult, purustatult või pulbrina, kuid muul viisil töötlemata | 100 | 1 230 | — |
| 2002 90 20 | Tomatid, v.a terved või tükeldatud, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma veiniäädika või äädikhappeta, pulbrina |
| ex ex 0802 60 | Makadaamiapähklid, värsked või kuivatatud, lüditud või lüdimata, kooritud või koorimata | 100 | 560 | 15 |
| 0802 90 | Pekani- ja muud pähklid, värsked või kuivatatud, lüditud või lüdimata, kooritud või koorimata, v.a pekani-, makadaamia- ja piiniapähklid |
| ex ex 0804 20 | Kuivatatud viigimarjad | 100 | 560 | 20 |
| 0805 10 10 | Värsked apelsinid | 100 | 1 000 | — |
| 0805 20 10 | Värsked mandariinid (k.a tangeriinid ja satsumad); klementiinid, vilkingid jms tsitrushübriidid | 100 | 2 000 | — |
| 0805 50 10 | Värsked sidrunid (Citrus limon, Citrus limonum) ja laimid (Citrus aurantifolia, Citrus latifolia) | 100 | 500 | — |
| 0806 10 | Viinamarjad, värsked | 100 | 500 | — |
| 0806 20 | Kuivatatud viinamarjad | 100 | 120 | 25 |
| 0807 11 | Arbuusid, värsked | 100 | 750 | — |
| 0807 19 | Värsked melonid | 100 | 300 | — |
| 0808 10 | Õunad, värsked | 100 | 3 280 | — |
| ex ex 0808 20 | Värsked pirnid | 100 | 2 140 | — |
| ex ex 0808 20 | Küdooniad, värsked | 100 | 380 | — |
| 0809 10 | Aprikoosid, värsked | 100 | 300 | — |
| 0809 20 | Värsked kirsid | 100 | 100 | — |
| 0809 30 | Virsikud, k.a nektariinid | 100 | 300 | — |
| 0809 40 | Ploomid ja laukaploomid | 100 | 500 | — |
| 0810 50 | Värsked kiivid | 100 | 200 | — |
| ex ex 0811 20 | Vaarikad, mustad sõstrad, punased sõstrad, murakad, mooruspuumarjad, toored või aurutatud või keedetud, külmutatud, magustamata | 100 | 160 | — |
| 0811 90 | Muud puuviljad, marjad ja pähklid, toored või aurutatud või keedetud, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma | 100 | 660 | — |
| 0812 10 | Kirsid, lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud | 100 | 620 | — |
| 0812 90 10 | Maasikad (lühikeseks ajaks hoidistatud, kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud) | 100 | 100 | — |
| 0813 20 | Kuivatatud mustad ploomid | 100 | 730 | — |
| 0904 20 | Perekondadesse Capsicum või Pimenta kuuluvad viljad, kuivatatud, purustatud või jahvatatud | 100 | 110 | — |
| 1001 10 | Kõva nisu | 100 | 10 640 | — |
| 1001 90 | Muu nisu ja meslin | 100 | 190 840 | — |
| ex ex 1001 90 | Muu nisu ja meslin, (5 16) loomasöödaks | 100 | 300 000 | — |
| 1209 99 20 | Arbuusiseemned | 100 | 560 | — |
| 1507 10 10
  1507 90 10 | Sojaõli, hüdratiseeritud või hüdratiseerimata, söödav | 100 | 5 000 | 40 |
| 1509 10 | Oliiviõli, neitsiõli | 100 | 300 | — |
| 1509 90 30 | Oliiviõli, v.a neitsiõli, söödav |
| 1509 90 90 | Oliiviõli, v.a neitsiõli, v.a söödav | 100 | 700 | — |
| ex ex 1512 | Päevalille-, safloori- või puuvillaõli ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata, söödav | 40 | unlimited | — |
| ex ex 1514 | Rapsi-, rüpsi- või sinepiõli ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata, söödav | 40 | unlimited | — |
| 1601 | Vorstid jms tooted lihast, rupsist või verest; nende baasil valmistatud toiduained | 100 | 500 | — |
| 1602 31 | Tooted või konservid kalkunilihast või -rupsist | 100 | 5 000 | — |
| 1602 32 | Lindude liigist Gallus domesticus lihast või rupsist tooted või konservid | 100 | 2 000 | — |
| 1602 50 | Veiselihast või -rupsist tooted või konservid | 100 | 340 | — |
| 1604 11 10 | Lõhe, õhukindlas pakendis | 100 | 100 | — |
| 1604 12 90 | Muu | 50 | unlimited | — |
| 1604 13 | Sardiinid | 100 | 230 | — |
| 1604 14 | Tuun | 100 | 330 | — |
| ex ex 1604 15 90 | Makrell | 100 | 80 | — |
| 1604 16 00 | Anšoovised | 50 | unlimited | — |
| ex ex 1604 19 90 | Tursk, põhjaatlandi süsikas e saida, merluus, vaikse ookeani mintai | 100 | 150 | — |
| ex ex 1604 20 90 | Heeringas, mõõkkala, makrell | 100 | 100 | — |
| 1604 30 | Kaaviar ja kaaviariasendajad | 100 | 25 | — |
| 1702 30 10 | Glükoos vedelal kujul | 15 | unlimited | — |
| 1704 10 90 | Närimiskumm, suhkruga kaetud või katmata, ei sisalda närimiskummi alust vähemalt 10 % massist | 100 | 75 | (6 17) |
| 1905 31 10 | Magusad küpsised, mis sisaldavad mune vähemalt 10 % massist, kuid piimarasva vähemalt 1,5 % massist ja piimavalku vähemalt 2,5 % massist | 100 | 1 200 | (6 17) |
| 1905 32 20 | Vahvlid ja lehtvahvlid, muud, täidiseta | (6 17) |
| 1905 32 30 | Vahvlid ja lehtvahvlid, täidisega, mis sisaldab piimarasva vähemalt 1,5 % massist ja piimavalku vähemalt 2,5 % massist | (6 17) |
| 1905 32 90 | Muu | (6 17) |
| 2001 10 | Kurgid ja kornišonid, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud | 17 | 60 | — |
| 2001 90 90 | Muud kui kurgid ja kornišonid, oliivid, suhkrumais (Zea mays var. saccharata), jamss, bataat jms toiduks kasutatavad taimeosad, mis sisaldavad vähemalt 5 % massist tärklist ja mida on töödeldud või konserveeritud äädika või äädikhappega | 100 | 1 000 | — |
| 2002 10 | Tomatid, terved või tükeldatud, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma veiniäädika või äädikhappeta | 100 | 100 | — |
| ex ex 2002 90 10
  ex ex 2002 90 90 | Tomatipasta, heaks kiidetud tööstusministeeriumi peadirektori poolt, ketšupitootjate jaoks | 50 | 1 030 | — |
| ex ex 2004 90 | Muud köögiviljad ja köögiviljasegud, v.a homogeenitud tooted, jämeda või peenjahuna | 100 | 340 | — |
| ex ex 2004 90 | Muud köögiviljad, v.a homogeenitud tooted | 65 | unlimited | — |
| 2005 20 90 | Kartulid, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutamata | 100 | 250 | — |
| 2005 40 90 | Herned, v.a töödeldud või konserveeritud muul viisil kui äädikas või äädikhappes, külmutamata | 100 | 300 | — |
| 2005 51 | Aedoad (poetatud), valmistatud või konserveeritud äädika või äädikhappeta, külmutamata | 100 | 300 | — |
| 2005 70 | Oliivid, toiduks valmistatud või konserveeritud, ilma äädika või äädikhappeta, külmutamata | 100 | 250 | — |
| 2005 99 90 | Muud köögiviljad, sh segud, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutamata | 100 | 1 310 | — |
| 2006 00 | Köögiviljad, puuviljad, pähklid, puuviljakoored jm taimeosad, suhkrus säilitatud (nõrutatud ja kuivanud, glasuuritud või suhkrustatud) | 100 | 100 | — |
| ex ex 2007 99 | Muud džemmid, keedised, puuvilja- või marjaželeed, marmelaadid, puuvilja-, marja- või pähklipüreed ja -pastad, saadud kuumtöötlemisel, suhkrusisaldusega üle 30 % massist, v.a maasikad | 100 | 1 430 | — |
| 2008 40 | Pirnid, muul viisil töödeldud või konserveeritud | 100 | 500 | — |
| 2008 50 | Aprikoosid, muul viisil töödeldud või konserveeritud | 100 | 520 | — |
| ex ex 2008 60 | Hapukirsid, valmistatud või konserveeritud alkoholilisandita, kuid suhkruga | 92 | 270 | — |
| 2008 70 | Virsikud, k.a nektariinid, muul viisil töödeldud või konserveeritud | 100 | 2 240 | — |
| ex ex 2008 80 | Maasikad, muul viisil töödeldud või konserveeritud, vähemalt 4,5-kilostes pakendites (suhkru- või alkoholilisandita) | 100 | 220 | — |
| ex ex 2008 92 | Troopiliste puuviljade segud, ilma maasikate, pähklite ja tsitruselisteta | 100 | 560 | — |
| 2008 99 | Muud mujal nimetamata puuviljad ja marjad, pähklid jm söödavad taimeosad, muul viisil valmistatud, suhkru- või muu magusaine- või alkoholilisandiga või ilma | 100 | 500 | — |
| ex ex 2009 11
  ex ex 2009 19 | Apelsinimahl, külmutatud ja külmutamata, kääritamata ja piirituselisandita, suhkru- vm magusainelisandiga või ilma, Brixi arvuga kuni 67, pakendites massiga vähemalt 230 kg | 100 | unlimited | — |
| ex ex 2009 29 | Greibimahl, kääritamata ja piirituselisandita, suhkru- vm magusainelisandiga või ilma, Brixi arvuga kuni 67, pakendites massiga vähemalt 230 kg |
| ex ex 2009 31 | Sidrunimahl, kääritamata ja piirituselisandita, suhkru- vm magusainelisandita, Brixi arvuga kuni 20 | 100 | 560 | — |
| ex ex 2009 39 11 | Muu sidrunimahl, kääritamata ja piirituselisandita, suhkru- vm magusainelisandiga või ilma, Brixi arvuga üle 50 | 100 | 1 080 | — |
| 2009 61 | Viinamarjamahl (k.a viinamarjavirre), kääritamata ja piirituselisandita, suhkru- vm magusainelisandiga või ilma, Brixi arvuga kuni 30 | 100 | 230 | — |
| ex ex 2009 69 | Muu viinamarjamahl (k.a viinamarjavirre), kääritamata ja piirituselisandita, suhkru- vm magusainelisandiga või ilma, Brixi arvuga üle 67 |
| 2009 71 | Õunamahl, kääritamata ja piirituselisandita, suhkru- vm magusainelisandiga või ilma, Brixi arvuga kuni 20 | 100 | 790 | — |
| ex ex 2009 79 | Muu õunamahl, kääritamata ja piirituselisandita, suhkru- vm magusainelisandiga või ilma, Brixi arvuga üle 20 | 100 | 1 670 | — |
| ex ex 2009 80 | Muu puu- või köögivilja või marja mahl, kääritamata ja piirituselisandita, suhkru- vm magusainelisandiga või ilma, Brixi arvuga üle 67 | 100 | 880 | — |
| ex ex 2009 90 | Mahlasegud, v.a viinamarja- ja tomatimahl, Brixi arvuga üle 20 | 100 | 600 | — |
| 2105 00 | Jäätis jm toidujää, kakaoga või kakaota | 100 % vähendus tollimaksu väärtuselisest osast
  30 % vähendus põllumajanduskomponendist (7 18) | 500 | (6 17) |
| 2204 | Viinamarjaveinid värsketest viinamarjadest, k.a kangendatud veinid; viinamarjavirre, v.a rubriiki 2009 kuuluv | 100 | 4 300 hl | — |
| 2205 10
  2205 90 | Vermut jm taimede või aromaatsete ainetega maitsestatud vein värsketest viinamarjadest | 100 | 2 000 hl | (6 17) |
| 2207 10 51
  2207 10 91 | Denatureerimata etüülalkohol, saadud viinamarjadest, alkoholisisaldusega vähemalt 80 % mahust | 100 | 3 450 | (6 17) |
| 2208 20 91 | Piiritusjoogid, valmistatud destilleerimise teel viinamarjaveinist või viinamarjade pressimisjääkidest, alkoholisisaldusega vähemalt 17 % mahust, sentiliitri hind Iisraeli seeklites ületab 0,05 USD | 100 | 2 000 Hpa | (6 17) |
| 2304 | Õlikoogid jm sojaõli ekstraheerimisel saadud tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata, granuleeritud või granuleerimata | 100 | 5 220 | — |
| 2306 30 00 | Õlikoogid jm tahked jäägid | Kohaldatav tollimaks: 2,5 % | 10 000 | — |
| 2306 41 | Rapsiseemnesrott | Kohaldatav tollimaks: 4,5 % | 3 920 | — |
| 2309 10 20 | Koera- või kassitoit, jaemüügiks pakendatud, sisaldab valkained vähemalt 15 %, kuid mitte üle 35 % massist ning rasvaineid vähemalt 4 % massist | 100 | 1 150 | — |
| 2309 90 20 | Muud loomatoiduks kasutatavad sama liiki tooted, mis sisaldavad valkained vähemalt 15 %, kuid mitte üle 35 % massist ning rasvaineid vähemalt 4 % massist, ning dekoratiivkalade ja ilulindude söödaks valmistatud toit | 100 | 1 610 | — |
| 3502 11
  3502 19 | Munaalbumiin | 100 | 50 | (6 17) |

HS-kood või Iisraeli kood (3 14)

Kirjeldus (4 15)

a

b

c

Enamsoodustusrežiimi tollimaksu vähendamise määr

(%)

Tariifikvoot

(neto-tonnides, kui ei ole osutatud teisiti)

Tariifkvoodi väline enamsoodustusrežiimi tollimaksu vähendamine

(%)

ex ex 0102 90

Tapavasikad

100

1 200

—

ex ex 0105 12

0105 19

Eluspardid, -haned, -kalkunid ja -pärlkanad massiga kuni 185 g

100

2 060 000 tükki

—

0201

Värske või jahutatud veiseliha

100

1 120

—

0204

Värske, jahutatud või külmutatud lamba- või kitseliha

100

800

—

ex ex 0207

Rubriigis 0105 nimetatud kodulindude liha ja söödav rups, värske, jahutatud või külmutatud, v.a pardi (liha või maks)

100

1 200

—

ex ex 0207 34

Rasvane hanemaks

100

100

—

ex ex 0207 36

Haneliha ja -maks, külmutatud

100

500

—

0302 31 20

Liigist, mida on kirjeldatud alamrubriigis 0302 31 00, ainult albakor e pikkuim-tuun (Thunnus alalunga)

100

250

—

0303 31 10

Liigist, mida on kirjeldatud alamrubriigis 0303 31 00, ainult hiidlestad (Reinhardtius hippoglossoides, Hippoglossus hippoglossus, Hippoglossus stenolepis)

100

100

25

0303 33 10

Liigist, mida on kirjeldatud alamrubriigis 0303 33 00, ainult merikeeled (Solea spp.)

0303 39 10

Liigist, mida on kirjeldatud alamrubriigis 0303 39 00, ainult muud kui Reinhardtius hippoglossoides, Hippoglossus hippoglossus, Hippoglossus stenolepis, Pleuronectes platessa, Solea spp.

0303 79 91

Põllumajandusministeeriumi peadirektori poolt heakskiidetud kui kalad nendest liikidest, mis ei kasva ja mida ei püüta Iisraelis või Vahemeres

10

—

—

0304 19 41

Liikidest, mida on kirjeldatud alamrubriigis 0304 19 40, ainult Pleuronectidae, Bothidae, Cynoglossidae, Thunnus, vööttuun, Euthynnus pelamis, heeringad, tursk, sardiinid, kilttursk e piksa, põhjaatlandi süsikas e saida, makrell, ogahai, angerjad, merluus, meriahven, niiluse ahven

100

50

—

0402 10 21

Piim ja rõõsk koor pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, rasvasisaldusega kuni 1,5 % massist

100

2 180

—

0402 10 10

Piim ja rõõsk koor pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, rasvasisaldusega kuni 1,5 % massist

55

2 180

—

0402 21

Piim ja rõõsk koor pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, rasvasisaldus üle 1,5 % massist, ilma suhkru- või muu magusainelisandita

100

4 420

—

ex ex 0402 91

ex ex 0402 99

Kondenspiim

100

100

—

0403

Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor (kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandiga, lõhna- ja maitseainetega, pähkli-, kakao- või puuviljalisandiga või ilma)

100

200

—

jogurtite suhtes, mis sisaldavad kakaod, lõhna- ja maitseaineid ja/või suhkrulisandit, kohalda-takse ainult põllumajanduskomponenti (7 18)

0404

Vadak, kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma; mujal nimetamata tooted naturaalsetest piimakomponentidest, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma

100

1 400

—

0405

Või ja muud piimarasvad; piimarasvavõided:

100

650

—

0405 10

– või:

– – kontaktpakendis netomassiga üle 1 kg:

0405 10 31

– – – viienda lisa raames

0405 10 39

– – – muud

– – kontaktpakendis netosisaldusega kuni 1 kg:

0405 10 91

– – – viienda lisa raames

0405 10 99

– – – muu

0405 20

– piimarasvavõided:

0405 20 10

– – viienda lisa raames

0405 20 90

– – muu

– muud piimarasvad:

0405 90 19

– – viienda lisa raames

0405 90 90

– – muud

0406

Juust ja kohupiim

100

830

—

ex ex 0407

Linnumunad (koorega), värsked, konserveeritud või kuumtöödeldud

100

8 004 800 pieces

—

ex ex 0407

Linnumunad (koorega), värsked, inkubeerimiseks

100

50 000 pieces

—

ex ex 0409

Naturaalne mesi

100

180

—

ex ex 0409

Naturaalne mesi, pakendis massiga üle 50 kg

100

300

—

0701 90

Kartul, värske või jahutatud, v.a seemnekartul

100

6 380

—

0703 10

Sibul ja šalott, värske või jahutatud

100

2 300

—

0703 20

Küüslauk, värske või jahutatud

100

230

25

ex ex 0709 20

Spargel, värske või jahutatud

100

100

—

ex ex 0709 51

ex ex 0709 59

Seened, värsked või jahutatud, v.a oktoobrist kuni jaanuarini turule lastud

100

200

—

0710 10

Kartul, kuumtöötlemata või keedetud või aurutatud, külmutatud

100

250

—

0710 21

Hernes (Pisum sativum), poetatud või poetamata, toores või eelnevalt aurutatud või keedetud, külmutatud

100

1 090

—

0710 22

Aedoad (Vigna spp., Phaseolus spp.), poetatud või poetamata, toored või eelnevalt aurutatud või keedetud, külmutatud

100

1 460

—

0710 29

Muud kaunviljad, poetatud või poetamata, toored või eelnevalt aurutatud või keedetud, külmutatud

100

660

—

0710 30

Spinat, uusmeremaa spinat ja aedspinat, toores või eelnevalt aurutatud või keedetud, külmutatud

100

650

—

0710 80

Muu köögivili, toores või eelnevalt aurutatud või keedetud, külmutatud

100

1 580

—

0710 90

Köögiviljasegud, toored või eelnevalt aurutatud või keedetud, külmutatud

ex ex 0712 90

Muud kuivatatud köögiviljad ja köögiviljasegud (tervelt, tükeldatult, viilutatult, purustatult või pulbrina, muul viisil töötlemata), v.a suhkrumais, poetamata oad, brokoli, küüslauk ja kuivatatud tomatid

100

350

—

0712 90 81

Kuivatatud küüslauk (tervelt, tükeldatult, viilutatult, purustatult või pulbrina), muul viisil töötlemata

100

60

—

ex ex 0712 90 30

Kuivatatud tomatid tervelt, tükeldatult, viilutatult, purustatult või pulbrina, kuid muul viisil töötlemata

100

1 230

—

2002 90 20

Tomatid, v.a terved või tükeldatud, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma veiniäädika või äädikhappeta, pulbrina

ex ex 0802 60

Makadaamiapähklid, värsked või kuivatatud, lüditud või lüdimata, kooritud või koorimata

100

560

15

0802 90

Pekani- ja muud pähklid, värsked või kuivatatud, lüditud või lüdimata, kooritud või koorimata, v.a pekani-, makadaamia- ja piiniapähklid

ex ex 0804 20

Kuivatatud viigimarjad

100

560

20

0805 10 10

Värsked apelsinid

100

1 000

—

0805 20 10

Värsked mandariinid (k.a tangeriinid ja satsumad); klementiinid, vilkingid jms tsitrushübriidid

100

2 000

—

0805 50 10

Värsked sidrunid (Citrus limon, Citrus limonum) ja laimid (Citrus aurantifolia, Citrus latifolia)

100

500

—

0806 10

Viinamarjad, värsked

100

500

—

0806 20

Kuivatatud viinamarjad

100

120

25

0807 11

Arbuusid, värsked

100

750

—

0807 19

Värsked melonid

100

300

—

0808 10

Õunad, värsked

100

3 280

—

ex ex 0808 20

Värsked pirnid

100

2 140

—

ex ex 0808 20

Küdooniad, värsked

100

380

—

0809 10

Aprikoosid, värsked

100

300

—

0809 20

Värsked kirsid

100

100

—

0809 30

Virsikud, k.a nektariinid

100

300

—

0809 40

Ploomid ja laukaploomid

100

500

—

0810 50

Värsked kiivid

100

200

—

ex ex 0811 20

Vaarikad, mustad sõstrad, punased sõstrad, murakad, mooruspuumarjad, toored või aurutatud või keedetud, külmutatud, magustamata

100

160

—

0811 90

Muud puuviljad, marjad ja pähklid, toored või aurutatud või keedetud, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma

100

660

—

0812 10

Kirsid, lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud (näiteks gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees või muus konserveerivas lahuses), kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud

100

620

—

0812 90 10

Maasikad (lühikeseks ajaks hoidistatud, kuid kohe tarbimiseks kõlbmatud)

100

100

—

0813 20

Kuivatatud mustad ploomid

100

730

—

0904 20

Perekondadesse Capsicum või Pimenta kuuluvad viljad, kuivatatud, purustatud või jahvatatud

100

110

—

1001 10

Kõva nisu

100

10 640

—

1001 90

Muu nisu ja meslin

100

190 840

—

ex ex 1001 90

Muu nisu ja meslin, (5 16) loomasöödaks

100

300 000

—

1209 99 20

Arbuusiseemned

100

560

—

1507 10 10

1507 90 10

Sojaõli, hüdratiseeritud või hüdratiseerimata, söödav

100

5 000

40

1509 10

Oliiviõli, neitsiõli

100

300

—

1509 90 30

Oliiviõli, v.a neitsiõli, söödav

1509 90 90

Oliiviõli, v.a neitsiõli, v.a söödav

100

700

—

ex ex 1512

Päevalille-, safloori- või puuvillaõli ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata, söödav

40

unlimited

—

ex ex 1514

Rapsi-, rüpsi- või sinepiõli ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata, söödav

40

unlimited

—

1601

Vorstid jms tooted lihast, rupsist või verest; nende baasil valmistatud toiduained

100

500

—

1602 31

Tooted või konservid kalkunilihast või -rupsist

100

5 000

—

1602 32

Lindude liigist Gallus domesticus lihast või rupsist tooted või konservid

100

2 000

—

1602 50

Veiselihast või -rupsist tooted või konservid

100

340

—

1604 11 10

Lõhe, õhukindlas pakendis

100

100

—

1604 12 90

Muu

50

unlimited

—

1604 13

Sardiinid

100

230

—

1604 14

Tuun

100

330

—

ex ex 1604 15 90

Makrell

100

80

—

1604 16 00

Anšoovised

50

unlimited

—

ex ex 1604 19 90

Tursk, põhjaatlandi süsikas e saida, merluus, vaikse ookeani mintai

100

150

—

ex ex 1604 20 90

Heeringas, mõõkkala, makrell

100

100

—

1604 30

Kaaviar ja kaaviariasendajad

100

25

—

1702 30 10

Glükoos vedelal kujul

15

unlimited

—

1704 10 90

Närimiskumm, suhkruga kaetud või katmata, ei sisalda närimiskummi alust vähemalt 10 % massist

100

75

(6 17)

1905 31 10

Magusad küpsised, mis sisaldavad mune vähemalt 10 % massist, kuid piimarasva vähemalt 1,5 % massist ja piimavalku vähemalt 2,5 % massist

100

1 200

(6 17)

1905 32 20

Vahvlid ja lehtvahvlid, muud, täidiseta

(6 17)

1905 32 30

Vahvlid ja lehtvahvlid, täidisega, mis sisaldab piimarasva vähemalt 1,5 % massist ja piimavalku vähemalt 2,5 % massist

(6 17)

1905 32 90

Muu

(6 17)

2001 10

Kurgid ja kornišonid, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud

17

60

—

2001 90 90

Muud kui kurgid ja kornišonid, oliivid, suhkrumais (Zea mays var. saccharata), jamss, bataat jms toiduks kasutatavad taimeosad, mis sisaldavad vähemalt 5 % massist tärklist ja mida on töödeldud või konserveeritud äädika või äädikhappega

100

1 000

—

2002 10

Tomatid, terved või tükeldatud, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma veiniäädika või äädikhappeta

100

100

—

ex ex 2002 90 10

ex ex 2002 90 90

Tomatipasta, heaks kiidetud tööstusministeeriumi peadirektori poolt, ketšupitootjate jaoks

50

1 030

—

ex ex 2004 90

Muud köögiviljad ja köögiviljasegud, v.a homogeenitud tooted, jämeda või peenjahuna

100

340

—

ex ex 2004 90

Muud köögiviljad, v.a homogeenitud tooted

65

unlimited

—

2005 20 90

Kartulid, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutamata

100

250

—

2005 40 90

Herned, v.a töödeldud või konserveeritud muul viisil kui äädikas või äädikhappes, külmutamata

100

300

—

2005 51

Aedoad (poetatud), valmistatud või konserveeritud äädika või äädikhappeta, külmutamata

100

300

—

2005 70

Oliivid, toiduks valmistatud või konserveeritud, ilma äädika või äädikhappeta, külmutamata

100

250

—

2005 99 90

Muud köögiviljad, sh segud, toiduks valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, külmutamata

100

1 310

—

2006 00

Köögiviljad, puuviljad, pähklid, puuviljakoored jm taimeosad, suhkrus säilitatud (nõrutatud ja kuivanud, glasuuritud või suhkrustatud)

100

100

—

ex ex 2007 99

Muud džemmid, keedised, puuvilja- või marjaželeed, marmelaadid, puuvilja-, marja- või pähklipüreed ja -pastad, saadud kuumtöötlemisel, suhkrusisaldusega üle 30 % massist, v.a maasikad

100

1 430

—

2008 40

Pirnid, muul viisil töödeldud või konserveeritud

100

500

—

2008 50

Aprikoosid, muul viisil töödeldud või konserveeritud

100

520

—

ex ex 2008 60

Hapukirsid, valmistatud või konserveeritud alkoholilisandita, kuid suhkruga

92

270

—

2008 70

Virsikud, k.a nektariinid, muul viisil töödeldud või konserveeritud

100

2 240

—

ex ex 2008 80

Maasikad, muul viisil töödeldud või konserveeritud, vähemalt 4,5-kilostes pakendites (suhkru- või alkoholilisandita)

100

220

—

ex ex 2008 92

Troopiliste puuviljade segud, ilma maasikate, pähklite ja tsitruselisteta

100

560

—

2008 99

Muud mujal nimetamata puuviljad ja marjad, pähklid jm söödavad taimeosad, muul viisil valmistatud, suhkru- või muu magusaine- või alkoholilisandiga või ilma

100

500

—

ex ex 2009 11

ex ex 2009 19

Apelsinimahl, külmutatud ja külmutamata, kääritamata ja piirituselisandita, suhkru- vm magusainelisandiga või ilma, Brixi arvuga kuni 67, pakendites massiga vähemalt 230 kg

100

unlimited

—

ex ex 2009 29

Greibimahl, kääritamata ja piirituselisandita, suhkru- vm magusainelisandiga või ilma, Brixi arvuga kuni 67, pakendites massiga vähemalt 230 kg

ex ex 2009 31

Sidrunimahl, kääritamata ja piirituselisandita, suhkru- vm magusainelisandita, Brixi arvuga kuni 20

100

560

—

ex ex 2009 39 11

Muu sidrunimahl, kääritamata ja piirituselisandita, suhkru- vm magusainelisandiga või ilma, Brixi arvuga üle 50

100

1 080

—

2009 61

Viinamarjamahl (k.a viinamarjavirre), kääritamata ja piirituselisandita, suhkru- vm magusainelisandiga või ilma, Brixi arvuga kuni 30

100

230

—

ex ex 2009 69

Muu viinamarjamahl (k.a viinamarjavirre), kääritamata ja piirituselisandita, suhkru- vm magusainelisandiga või ilma, Brixi arvuga üle 67

2009 71

Õunamahl, kääritamata ja piirituselisandita, suhkru- vm magusainelisandiga või ilma, Brixi arvuga kuni 20

100

790

—

ex ex 2009 79

Muu õunamahl, kääritamata ja piirituselisandita, suhkru- vm magusainelisandiga või ilma, Brixi arvuga üle 20

100

1 670

—

ex ex 2009 80

Muu puu- või köögivilja või marja mahl, kääritamata ja piirituselisandita, suhkru- vm magusainelisandiga või ilma, Brixi arvuga üle 67

100

880

—

ex ex 2009 90

Mahlasegud, v.a viinamarja- ja tomatimahl, Brixi arvuga üle 20

100

600

—

2105 00

Jäätis jm toidujää, kakaoga või kakaota

100 % vähendus tollimaksu väärtuselisest osast

30 % vähendus põllumajanduskomponendist (7 18)

500

(6 17)

2204

Viinamarjaveinid värsketest viinamarjadest, k.a kangendatud veinid; viinamarjavirre, v.a rubriiki 2009 kuuluv

100

4 300 hl

—

2205 10

2205 90

Vermut jm taimede või aromaatsete ainetega maitsestatud vein värsketest viinamarjadest

100

2 000 hl

(6 17)

2207 10 51

2207 10 91

Denatureerimata etüülalkohol, saadud viinamarjadest, alkoholisisaldusega vähemalt 80 % mahust

100

3 450

(6 17)

2208 20 91

Piiritusjoogid, valmistatud destilleerimise teel viinamarjaveinist või viinamarjade pressimisjääkidest, alkoholisisaldusega vähemalt 17 % mahust, sentiliitri hind Iisraeli seeklites ületab 0,05 USD

100

2 000 Hpa

(6 17)

2304

Õlikoogid jm sojaõli ekstraheerimisel saadud tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata, granuleeritud või granuleerimata

100

5 220

—

2306 30 00

Õlikoogid jm tahked jäägid

Kohaldatav tollimaks: 2,5 %

10 000

—

2306 41

Rapsiseemnesrott

Kohaldatav tollimaks: 4,5 %

3 920

—

2309 10 20

Koera- või kassitoit, jaemüügiks pakendatud, sisaldab valkained vähemalt 15 %, kuid mitte üle 35 % massist ning rasvaineid vähemalt 4 % massist

100

1 150

—

2309 90 20

Muud loomatoiduks kasutatavad sama liiki tooted, mis sisaldavad valkained vähemalt 15 %, kuid mitte üle 35 % massist ning rasvaineid vähemalt 4 % massist, ning dekoratiivkalade ja ilulindude söödaks valmistatud toit

100

1 610

—

3502 11

3502 19

Munaalbumiin

100

50

(6 17)

Tabel 3

Järgmiste loetletud toodete suhtes kohaldatakse tollimaksu järgmiselt:

| Iisraeli kood (8 19) | Kohaldatava väärtuselise osa määr
  (%) | Koguseline tollimaks (9 20) |
| --- | --- | --- |
| | (a) | (b) |
| 0104 10 90 | 110 | |
| 0105 12 10 | 60 | |
| 0105 19 10 | 60 | |
| 0105 94 00 | 110 | |
| 0105 99 00 | 110 | |
| 0204 10 19 | 50 | |
| 0204 10 99 | 50 | |
| 0204 21 19 | 50 | |
| 0204 21 99 | 50 | |
| 0204 22 19 | 50 | |
| 0204 22 99 | 50 | |
| 0204 23 19 | 50 | |
| 0204 23 99 | 50 | |
| 0204 30 90 | 50 | |
| 0204 41 90 | 50 | |
| 0204 42 90 | 50 | |
| 0204 43 90 | 50 | |
| 0204 50 19 | 50 | |
| 0206 80 00 | 60 | |
| 0207 11 10 | 80 | |
| 0207 11 90 | 80 | |
| 0207 12 10 | 80 | |
| 0207 12 90 | 80 | |
| 0207 13 00 | 110 | |
| 0207 14 10 | 110 | |
| 0207 14 90 | 110 | |
| 0207 24 00 | 80 | |
| 0207 25 00 | 80 | |
| 0207 26 00 | 110 | |
| 0207 27 10 | 110 | |
| 0207 27 90 | 110 | |
| 0210 20 00 | 110 | |
| 0408 91 00 | 110 | |
| 0408 99 00 | 110 | |
| 0702 00 10 | 150 | |
| 0702 00 90 | 150 | |
| 0703 90 00 | 75 | |
| 0704 10 10 | 75 | |
| 0704 10 20 | 75 | |
| 0704 10 90 | 75 | |
| 0704 20 00 | 75 | |
| 0704 90 10 | 75 | |
| 0704 90 20 | 75 | |
| 0704 90 30 | 75 | |
| 0704 90 90 | 75 | |
| 0705 11 00 | 60 | |
| 0705 19 00 | 60 | |
| 0706 90 10 | 75 | |
| 0706 90 30 | 75 | |
| 0706 90 50 | 110 | |
| 0706 90 90 | 75 | |
| 0708 10 00 | 75 | |
| 0708 20 00 | 75 | |
| 0708 90 10 | 75 | |
| 0709 20 00 | 75 | |
| 0709 40 00 | 60 | |
| 0709 51 90 | 60 | |
| 0709 59 90 | 60 | |
| 0709 70 00 | 80 | |
| 0709 90 31 | 75 | |
| 0709 90 33 | 75 | |
| 0709 90 90 | 75 | |
| 0710 29 90 | 20 | |
| 0710 30 90 | 30 | |
| 0710 40 00 | 0 | 0,63 NIS kg kohta |
| 0711 90 41 | 0 | 0,55 NIS kg kohta |
| 0805 40 10 | 90 | |
| 0805 50 10 | 120 | |
| 0805 90 11 | 100 | |
| 0805 90 19 | 75 | |
| 0806 10 00 | 150 | |
| 0806 20 90 | 150 | |
| 0807 11 10 | 50 | |
| 0807 19 90 | 70 | |
| 0808 20 19 | 80 | |
| 0809 10 90 | 60 | |
| 0809 30 90 | 50 | |
| 0809 40 90 | 60 | |
| 0810 20 00 | 30 | |
| ex ex 0810 90 | 30 | |
| 0811 20 90 | 12 | |
| 0811 90 11 | 20 | |
| 0811 90 19 | 30 | |
| 0812 90 90 | 12 | |
| 0813 40 00 | 20 | |
| 0904 11 00 | 8 | |
| 0904 12 00 | 15 | |
| 0904 20 90 | 12 | |
| 0910 99 90 | 15 | |
| 1001 10 90 | 50 | |
| 1001 90 90 | 50 | |
| 1105 20 00 | 14,4 | |
| 1108 11 00 | 15 | |
| 1108 12 10 | 8 | |
| 1108 12 90 | 12 | |
| 1108 13 00 | 8 | |
| 1108 14 00 | 8 | |
| 1108 19 00 | 8 | |
| 1209 91 29 | 12 | |
| 1404 90 19 | 19,5 | |
| 1501 00 00 | 12 | |
| 1507 10 90 | 8 | |
| 1507 90 90 | 8 | |
| 1508 10 00 | 8 | |
| 1508 90 90 | 8 | |
| 1510 00 90 | 8 | |
| 1511 10 20 | 8 | |
| 1511 90 90 | 8 | |
| 1512 11 90 | 8 | |
| 1512 19 90 | 8 | |
| 1512 21 90 | 8 | |
| 1512 29 90 | 8 | |
| 1513 11 90 | 8 | |
| 1513 19 90 | 8 | |
| 1513 21 20 | 8 | |
| 1513 29 90 | 8 | |
| 1514 11 90 | 8 | |
| 1514 19 90 | 8 | |
| 1514 91 90 | 8 | |
| 1514 99 90 | 8 | |
| 1515 11 90 | 4 | |
| 1515 19 90 | 4 | |
| 1515 21 20 | 8 | |
| 1515 29 90 | 8 | |
| 1515 30 00 | 8 | |
| 1515 50 90 | 8 | |
| 1515 90 22 | 8 | |
| 1515 90 30 | 8 | |
| 1516 10 11 | 28 | |
| 1516 20 19 | 8 | |
| 1516 20 91 | 12 | |
| 1516 20 92 | 4 | |
| 1516 20 99 | 8 | |
| 1601 00 90 | 12 | |
| 1602 20 99 | 12 | |
| 1602 41 00 | 12 | |
| 1602 42 00 | 12 | |
| 1602 49 90 | 12 | |
| 1602 50 91 | 12 | |
| 1602 50 99 | 12 | |
| 1602 90 90 | 12 | |
| 1603 00 00 | 12 | |
| 1704 10 90 | 0 | 0,11 NIS kg kohta |
| 1905 31 10 | 0 | 1,05 NIS kg kohta, kuid mitte üle 112 % |
| 1905 32 20 | 0 | 0,42 NIS kg kohta, kuid mitte üle 112 % |
| 1905 32 30 | 0 | 1,05 NIS kg kohta, kuid mitte üle 112 % |
| 1905 32 90 | 0 | 0,42 NIS kg kohta, kuid mitte üle 112 % |
| 1905 90 30 | 6,3 | |
| 1905 90 91 | 0 | 1,05 NIS kg kohta, kuid mitte üle 112 % |
| 1905 90 92 | 0 | 0,17 NIS kg kohta, kuid mitte üle 112 % |
| 2001 90 30 | 0 | 0,71 NIS per kg |
| 2001 90 40 | 0 | 1,95 NIS kg kohta |
| 2004 10 10 | 8 | |
| 2004 90 19 | 8 | |
| 2004 90 93 | 0 | 0,71 NIS kg kohta |
| 2005 20 10 | 8 | |
| 2005 40 10 | 5,8 | |
| 2005 51 00 | 12 | |
| 2005 59 10 | 6,3 | |
| 2005 60 00 | 12 | |
| 2005 80 20 | 0 | 0,71 NIS kg kohta, kuid mitte üle 12 % |
| 2005 80 91 | 12 | — |
| 2005 80 99 | 0 | 0,71 NIS kg kohta |
| 2005 99 10 | 6 | |
| 2006 00 00 | 12 | |
| 2007 91 00 | 12 | |
| 2007 99 91 | 12 | |
| 2007 99 92 | 12 | |
| 2008 19 32 | 40 | |
| 2008 19 40 | 12 | |
| 2008 19 91 | 30 | |
| 2008 20 20 | 12 | |
| 2008 20 90 | 12 | |
| 2008 30 20 | 12 | |
| 2008 40 20 | 12 | |
| 2008 50 20 | 12 | |
| 2008 60 20 | 12 | |
| 2008 70 20 | 12 | |
| 2008 80 20 | 12 | |
| 2008 91 00 | 12 | |
| 2008 92 30 | 12 | |
| 2008 99 12 | 12 | |
| 2008 99 19 | 40 | |
| 2008 99 30 | 12 | |
| 2009 11 19 | 30 | |
| 2009 11 20 | 45 | |
| 2009 11 90 | 30 | |
| 2009 12 90 | 30 | |
| 2009 19 19 | 30 | |
| 2009 19 90 | 45 | |
| 2009 21 90 | 30 | |
| 2009 29 19 | 30 | |
| 2009 29 90 | 45 | |
| 2009 31 10 | 12 | |
| 2009 31 90 | 12 | |
| 2009 39 11 | 12 | |
| 2009 39 19 | 12 | |
| 2009 39 90 | 12 | |
| 2009 71 10 | 25 | |
| 2009 71 90 | 30 | |
| 2009 79 30 | 20 | |
| 2009 79 90 | 45 | |
| 2009 90 21 | 35 | |
| 2009 90 24 | 30 | |
| 2104 10 10 | 8 | |
| 2105 00 11 | 0 | 0,24 kg kohta, kuid mitte üle 85 % |
| 2105 00 12 | 0 | 1,22 NIS kg kohta, kuid mitte üle 85 % |
| 2105 00 13 | 0 | 1,87 NIS kg kohta, kuid mitte üle 85 % |
| 2205 10 00 | 20 | |
| 2205 90 00 | 20 | |
| 2207 10 51 | 0 | 8,90 NIS 1 liitri alkoholi kohta |
| 2207 10 91 | 0 | 8,90 NIS 1 liitri alkoholi kohta |
| 2208 20 99 | 0 | 7,5 NIS 1 liitri alkoholi kohta |
| 3502 11 90 | 0 | 8,4 NIS kg kohta, kuid mitte üle 50 % |
| 3502 19 90 | 0 | 3,25 NIS kg kohta, kuid mitte üle 50 % |
| 3505 10 21 | 8 | |
| 3505 20 00 | 8 | |

Iisraeli kood (8 19)

Kohaldatava väärtuselise osa määr

(%)

Koguseline tollimaks (9 20)

(a)

(b)

0104 10 90

110

0105 12 10

60

0105 19 10

60

0105 94 00

110

0105 99 00

110

0204 10 19

50

0204 10 99

50

0204 21 19

50

0204 21 99

50

0204 22 19

50

0204 22 99

50

0204 23 19

50

0204 23 99

50

0204 30 90

50

0204 41 90

50

0204 42 90

50

0204 43 90

50

0204 50 19

50

0206 80 00

60

0207 11 10

80

0207 11 90

80

0207 12 10

80

0207 12 90

80

0207 13 00

110

0207 14 10

110

0207 14 90

110

0207 24 00

80

0207 25 00

80

0207 26 00

110

0207 27 10

110

0207 27 90

110

0210 20 00

110

0408 91 00

110

0408 99 00

110

0702 00 10

150

0702 00 90

150

0703 90 00

75

0704 10 10

75

0704 10 20

75

0704 10 90

75

0704 20 00

75

0704 90 10

75

0704 90 20

75

0704 90 30

75

0704 90 90

75

0705 11 00

60

0705 19 00

60

0706 90 10

75

0706 90 30

75

0706 90 50

110

0706 90 90

75

0708 10 00

75

0708 20 00

75

0708 90 10

75

0709 20 00

75

0709 40 00

60

0709 51 90

60

0709 59 90

60

0709 70 00

80

0709 90 31

75

0709 90 33

75

0709 90 90

75

0710 29 90

20

0710 30 90

30

0710 40 00

0

0,63 NIS kg kohta

0711 90 41

0

0,55 NIS kg kohta

0805 40 10

90

0805 50 10

120

0805 90 11

100

0805 90 19

75

0806 10 00

150

0806 20 90

150

0807 11 10

50

0807 19 90

70

0808 20 19

80

0809 10 90

60

0809 30 90

50

0809 40 90

60

0810 20 00

30

ex ex 0810 90

30

0811 20 90

12

0811 90 11

20

0811 90 19

30

0812 90 90

12

0813 40 00

20

0904 11 00

8

0904 12 00

15

0904 20 90

12

0910 99 90

15

1001 10 90

50

1001 90 90

50

1105 20 00

14,4

1108 11 00

15

1108 12 10

8

1108 12 90

12

1108 13 00

8

1108 14 00

8

1108 19 00

8

1209 91 29

12

1404 90 19

19,5

1501 00 00

12

1507 10 90

8

1507 90 90

8

1508 10 00

8

1508 90 90

8

1510 00 90

8

1511 10 20

8

1511 90 90

8

1512 11 90

8

1512 19 90

8

1512 21 90

8

1512 29 90

8

1513 11 90

8

1513 19 90

8

1513 21 20

8

1513 29 90

8

1514 11 90

8

1514 19 90

8

1514 91 90

8

1514 99 90

8

1515 11 90

4

1515 19 90

4

1515 21 20

8

1515 29 90

8

1515 30 00

8

1515 50 90

8

1515 90 22

8

1515 90 30

8

1516 10 11

28

1516 20 19

8

1516 20 91

12

1516 20 92

4

1516 20 99

8

1601 00 90

12

1602 20 99

12

1602 41 00

12

1602 42 00

12

1602 49 90

12

1602 50 91

12

1602 50 99

12

1602 90 90

12

1603 00 00

12

1704 10 90

0

0,11 NIS kg kohta

1905 31 10

0

1,05 NIS kg kohta, kuid mitte üle 112 %

1905 32 20

0

0,42 NIS kg kohta, kuid mitte üle 112 %

1905 32 30

0

1,05 NIS kg kohta, kuid mitte üle 112 %

1905 32 90

0

0,42 NIS kg kohta, kuid mitte üle 112 %

1905 90 30

6,3

1905 90 91

0

1,05 NIS kg kohta, kuid mitte üle 112 %

1905 90 92

0

0,17 NIS kg kohta, kuid mitte üle 112 %

2001 90 30

0

0,71 NIS per kg

2001 90 40

0

1,95 NIS kg kohta

2004 10 10

8

2004 90 19

8

2004 90 93

0

0,71 NIS kg kohta

2005 20 10

8

2005 40 10

5,8

2005 51 00

12

2005 59 10

6,3

2005 60 00

12

2005 80 20

0

0,71 NIS kg kohta, kuid mitte üle 12 %

2005 80 91

12

—

2005 80 99

0

0,71 NIS kg kohta

2005 99 10

6

2006 00 00

12

2007 91 00

12

2007 99 91

12

2007 99 92

12

2008 19 32

40

2008 19 40

12

2008 19 91

30

2008 20 20

12

2008 20 90

12

2008 30 20

12

2008 40 20

12

2008 50 20

12

2008 60 20

12

2008 70 20

12

2008 80 20

12

2008 91 00

12

2008 92 30

12

2008 99 12

12

2008 99 19

40

2008 99 30

12

2009 11 19

30

2009 11 20

45

2009 11 90

30

2009 12 90

30

2009 19 19

30

2009 19 90

45

2009 21 90

30

2009 29 19

30

2009 29 90

45

2009 31 10

12

2009 31 90

12

2009 39 11

12

2009 39 19

12

2009 39 90

12

2009 71 10

25

2009 71 90

30

2009 79 30

20

2009 79 90

45

2009 90 21

35

2009 90 24

30

2104 10 10

8

2105 00 11

0

0,24 kg kohta, kuid mitte üle 85 %

2105 00 12

0

1,22 NIS kg kohta, kuid mitte üle 85 %

2105 00 13

0

1,87 NIS kg kohta, kuid mitte üle 85 %

2205 10 00

20

2205 90 00

20

2207 10 51

0

8,90 NIS 1 liitri alkoholi kohta

2207 10 91

0

8,90 NIS 1 liitri alkoholi kohta

2208 20 99

0

7,5 NIS 1 liitri alkoholi kohta

3502 11 90

0

8,4 NIS kg kohta, kuid mitte üle 50 %

3502 19 90

0

3,25 NIS kg kohta, kuid mitte üle 50 %

3505 10 21

8

3505 20 00

8

Lugupeetud ...

Mul on au teatada, et sain kätte Teie 18. juuni 2012. aasta kuupäevaga kirja, mille sisu on järgmine:

„Mul on au viidata tehnilistele koosolekutele, mis on seotud 1. jaanuaril 2010 allkirjastatud Euroopa Ühenduse ja Iisraeli Riigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu rakendamisega, milles käsitletakse põllumajandustoodete, töödeldud põllumajandustoodete ning kala ja kalandustoodetega seotud vastastikuseid liberaliseerimismeetmeid ning millega muudetakse Euroopa – Vahemere piirkonna lepingut (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel) ja asendatakse selle protokollid nr 1 ja nr 2 ning nende lisad. Kõnealustel koosolekutel jõuti järeldusele, et on vaja teha mõned tehnilised kohandused Euroopa – Vahemere piirkonna lepingusse.

Seepärast teen ettepaneku asendada Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu protokolli nr 1 lisa (milles käsitletakse Iisraeli Riigist pärinevate põllumajandustoodete, töödeldud põllumajandustoodete, kala ja kalatoodete Euroopa Liitu importimise korda) ja Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu protokolli nr 2 lisa (milles käsitletakse Euroopa Liidust pärinevate põllumajandustoodete, töödeldud põllumajandustoodete, kala ja kalatoodete Iisraeli Riiki importimise korda) vastavalt käesoleva lepingu I ja II lisaga alates 1. jaanuarist 2010.

Käesolev leping jõustub viimase heakskiitmiskirja hoiuleandmise kuupäevale järgneva kolmanda kuu esimesel päeval.

Oleksin tänulik, kui kinnitaksite, et Teie valitsus nõustub käesoleva kirja sisuga.”

Mul on au Teile teatada, et Iisraeli Riik nõustub Teie kirja sisuga.

Sügava lugupidamisega

Съставено в Брюксел на

Hecho en Bruselas, el

V Bruselu dne

Udfærdiget i Bruxelles, den

Geschehen zu Brüssel am

Brüssel,

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις

Done at Brussels,

Fait à Bruxelles, le

Fatto a Bruxelles, addì

Briselē,

Priimta Briuselyje,

Kelt Brüsszelben,

Magħmul fi Brussell,

Gedaan te Brussel,

Sporządzono w Brukseli, dnia

Feito em Bruxelas,

Întocmit la Bruxelles,

V Bruseli

V Bruslju,

Tehty Brysselissä

Utfärdat i Bryssel den

Image

Image

За Държавата Израел

Por el Estado de Israel

Za Stát Izrael

For Staten Israel

Für den Staat Israel

Iisraeli Riigi nimel

Για το Κράτος του Ισραήλ

For the State of Israel

Pour l'État d'Israël

Per lo Stato d'Israele

Izraēlas Valsts vārdā –

Izraelio Valstybės vardu

Izrael Állam részéről

Għall-Istat tal-Iżrael

Voor de Staat Israël

W imieniu Państwa Izrael

Pelo Estado de Israel

Pentru Statul Israel

Za Izraelský štát

Za Državo Izrael

Israelin valtion puolesta

För Staten Israel

Image

Image

---

(1)  CN-koodid vastavalt määrusele (EL) nr 861/2010 (ELT L 284, 29.10.2010, lk 1).

1

(2)  Kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitest olenemata on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik ning soodustuskava on käesoleva lisa kontekstis kindlaks määratud CN-koodide raames. Kui osutatud CN-koodil on eesliide ex, tuleb soodustuskava kindlaks määrata nii CN-koodide kui ka vastava kirjelduse põhjal.

2

(3)  CN-koodid vastavalt määrusele (EL) nr 861/2010 (ELT L 284, 29.10.2010, lk 1).

3

(4)  Kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitest olenemata on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik ning soodustuskava on käesoleva lisa kontekstis kindlaks määratud CN-koodide raames. Kui osutatud CN-koodil on eesliide ex, tuleb soodustuskava kindlaks määrata nii CN-koodide kui ka vastava kirjelduse põhjal.

4

(5)  Sellesse alamrubriiki klassifitseerimisel tuleb järgida asjakohastes liidu õigusaktides sätestatud tingimusi (määruse (EL) nr 543/2011 (muudetud) I lisa B osa 10. osa (konkreetsed turustamisnormid).

5

(6)  Selle tariifikvoodi puhul alandatakse liidu WTO-le tehtavate soodustuste nimekirjas sätestatud koguseline tollimaks nullini ajavahemikuks 1. detsembrist kuni 31. maini, kui hind piiril ei ole madalam kui 264 eurot tonni kohta, mis on Euroopa Komisjoni ja Iisraeli vahel kokkulepitud hind piiril. Kui saadetise hind piiril on 2, 4, 6 või 8 % madalam kokkulepitud hinnast piiril, on koguseline tollimaks vastavalt 2, 4, 6 või 8 % nimetatud kokkulepitud hinnast piiril. Kui saadetise hind piiril on alla 92 % kokkuleppehinnast piiril, kohaldatakse WTOs kindlaksmääratud koguselist tollimaksu.

6

(7)  Sellega seoses on nn põllumajanduskomponent tollimaksu konkreetne osa, mis on kehtestatud määrusega (EL) nr 861/2010 (ELT L 284, 29.10.2010, lk 1).

7

(8)  Nende toodete puhul on tariifikvooti ületava koguse suhtes kohaldatav tollimaks sätestatud käesoleva lisa tabelis 3.

8

(9)  CN-koodid vastavalt määrusele (EL) nr 861/2010 (ELT L 284, 29.10.2010, lk 1).

9

(10)  Kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitest olenemata on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik ning soodustuskava on käesoleva lisa kontekstis kindlaks määratud CN-koodide raames. Kui osutatud CN-koodil on eesliide ex, tuleb soodustuskava kindlaks määrata nii CN-koodide kui ka vastava kirjelduse põhjal.

10

(11)  „EA” ja „AD S/Z” osutavad põllumajanduskomponendile ja täiendavale tollimaksule suhkrult, mille kogused on kindlaks määratud määruse (EL) nr 861/2010 I lisas (ELT L 284, 29.10.2010, lk 1).

11

(12)  Iisraeli koodid vastavad Iisraeli tollitoimikus esitatutele, avaldatud 1.1.2010 Jeruusalemmas, versioon 1590.

12

(13)  Harmoneeritud süsteemi või Iisraeli tariifinomenklatuuri klassifitseerimise reeglitest olenemata on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik ning soodustuskava on käesoleva lisa kontekstis kindlaks määratud HS-koodide või Iisraeli tariifikvootide raames. Kui osutatud HS-koodil või Iisraeli tariifikoodil on eesliide ex, tuleb soodustuskava kindlaks määrata nii HS-koodi või Iisraeli tariifikoodi kui ka vastava kirjelduse põhjal.

13

(14)  Iisraeli koodid vastavad Iisraeli tollitoimikus esitatutele, avaldatud 1.1.2010 Jeruusalemmas, versioon 1590.

14

(15)  Harmoneeritud süsteemi või Iisraeli tariifinomenklatuuri klassifitseerimise reeglitest olenemata on toote kirjelduse sõnastus vaid soovituslik ning soodustuskava on käesoleva lisa kontekstis kindlaks määratud HS-koodide või Iisraeli tariifikvootide raames. Kui osutatud HS-koodil või Iisraeli tariifikoodil on eesliide ex, tuleb soodustuskava kindlaks määrata nii HS-koodi või Iisraeli tariifikoodi kui ka vastava kirjelduse põhjal.

15

(16)  Heaks kiidetud põllumajandusministeeriumi peadirektori poolt.

16

(17)  Tariifikvooti ületava koguse suhtes kohaldatav soodustollimaks, sätestatud käesoleva lisa tabelis 3.

17

(18)  Põllumajandusmaksuosa jääb edaspidigi fikseerituks vastavalt suunistele, mis on sätestatud hinnakompensatsiooni süsteemi käsitlevas memorandumis, mida Iisrael kohaldab nende töödeldud põllumajandussaaduste suhtes, mida hõlmab EÜ ja Iisraeli vaheline kaubandusleping, avaldatud Iisraeli Riigi, tööstus- ja kaubandusministeeriumi ja väliskaubandusameti poolt septembris 1995 (ref nr 2536/G). Iisrael teavitab liitu iga kord, kui kinnitatakse uued põllumajandusmaksuosad.

18

(19)  Iisraeli koodid vastavad Iisraeli tollitoimikus esitatutele, avaldatud 1.1.2010 Jeruusalemmas, versioon 1590.

19

(20)  BNM tähendab „kuid mitte üle” („but not more”)

20

---

MÄÄRUSED

| 31.1.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 31/41 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 31/41

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 84/2013,

30. jaanuar 2013,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. jaanuar 2013

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 55,6 |
| PS | 161,2 |
| TN | 73,6 |
| TR | 120,5 |
| ZZ | 102,7 |
| 0707 00 05 | EG | 206,0 |
| MA | 124,7 |
| TR | 175,0 |
| ZZ | 168,6 |
| 0709 91 00 | EG | 82,2 |
| ZZ | 82,2 |
| 0709 93 10 | EG | 194,1 |
| MA | 62,4 |
| TR | 154,9 |
| ZZ | 137,1 |
| 0805 10 20 | EG | 52,9 |
| MA | 53,8 |
| TN | 57,4 |
| TR | 69,1 |
| ZZ | 58,3 |
| 0805 20 10 | MA | 86,1 |
| ZZ | 86,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 153,7 |
| IL | 108,8 |
| KR | 135,6 |
| MA | 124,5 |
| TR | 77,3 |
| ZZ | 120,0 |
| 0805 50 10 | EG | 87,0 |
| TR | 70,4 |
| ZZ | 78,7 |
| 0808 10 80 | AR | 86,6 |
| BR | 86,6 |
| CN | 101,5 |
| MK | 36,4 |
| US | 170,0 |
| ZZ | 96,2 |
| 0808 30 90 | CN | 68,0 |
| TR | 176,8 |
| US | 131,6 |
| ZZ | 125,5 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

55,6

PS

161,2

TN

73,6

TR

120,5

ZZ

102,7

0707 00 05

EG

206,0

MA

124,7

TR

175,0

ZZ

168,6

0709 91 00

EG

82,2

ZZ

82,2

0709 93 10

EG

194,1

MA

62,4

TR

154,9

ZZ

137,1

0805 10 20

EG

52,9

MA

53,8

TN

57,4

TR

69,1

ZZ

58,3

0805 20 10

MA

86,1

ZZ

86,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

153,7

IL

108,8

KR

135,6

MA

124,5

TR

77,3

ZZ

120,0

0805 50 10

EG

87,0

TR

70,4

ZZ

78,7

0808 10 80

AR

86,6

BR

86,6

CN

101,5

MK

36,4

US

170,0

ZZ

96,2

0808 30 90

CN

68,0

TR

176,8

US

131,6

ZZ

125,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

DIREKTIIVID

| 31.1.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 31/43 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 31/43

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2012/47/EL,

14. detsember 2012,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/43/EÜ seoses kaitseotstarbeliste toodete nimekirjaga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiivi 2009/43/EÜ kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste lihtsustamise kohta, (1) eriti selle artiklit 13,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2009/43/EÜ kohaldatakse kõigi kaitseotstarbeliste toodete suhtes, mis vastavad Euroopa Liidu ühisele sõjaliste kaupade nimekirjale, mille nõukogu võttis vastu 19. märtsil 2007. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2009/43/EÜ kohaldatakse kõigi kaitseotstarbeliste toodete suhtes, mis vastavad Euroopa Liidu ühisele sõjaliste kaupade nimekirjale, mille nõukogu võttis vastu 19. märtsil 2007.

| (2) | 27. veebruaril 2012 võttis nõukogu vastu Euroopa Liidu ajakohastatud ühise sõjaliste kaupade nimekirja (2). |
| --- | --- |

(2)

27. veebruaril 2012 võttis nõukogu vastu Euroopa Liidu ajakohastatud ühise sõjaliste kaupade nimekirja (2).

| (3) | Seetõttu tuleks direktiivi 2009/43/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks direktiivi 2009/43/EÜ vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2009/43/EÜ lisa tekst asendatakse käesoleva direktiivi lisa tekstiga.

Artikkel 2

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid võtavad vastu käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid ja avaldavad need hiljemalt 20. märtsil 2013.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti, mille nad võtavad vastu käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 14. detsember 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 146, 10.6.2009, lk 1, viimati muudetud komisjoni 22. novembri 2010. aasta direktiiviga 2010/80/EL ja komisjoni 22. märtsi 2012. aasta direktiiviga 2012/10/EL, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/43/EÜ seoses kaitseotstarbeliste toodete nimekirjaga, ELT L 308, 24.11.2010, lk 11 ja ELT L 85, 24.3.2012, lk. 3.

1

(2)  ELT C 85, 22.3.2012, lk 1.

2

---

LISA

Direktiivi 2009/43/EÜ lisa asendatakse järgmisega:

„LISA

KAITSEOTSTARBELISTE TOODETE NIMEKIRI

| Märkus 1. | Jutumärkides („...”) esitatud mõisted on määratletud mõisted. Vt käesolevale nimekirjale lisatud „käesolevas nimekirjas kasutatud mõisted”. |
| --- | --- |

Märkus 1.

Jutumärkides („...”) esitatud mõisted on määratletud mõisted. Vt käesolevale nimekirjale lisatud „käesolevas nimekirjas kasutatud mõisted”.

| Märkus 2. | Mõnel juhul on kemikaalid järjestatud nimetuse ja CASi numbri järgi. Nimekirja kohaldatakse sama struktuurivalemiga kemikaalide (kaasa arvatud hüdraadid) suhtes, sõltumata nende nimetusest või CASi numbrist. CASi numbrid on lisatud aitamaks kindlaks määrata vastavat kemikaali või segu, sõltumata nomenklatuurist. CASi numbreid ei saa kasutada unikaalsete märgistustena, kuna loetletud kemikaalide mõnel vormil on erinevad CASi numbrid ning loetletud kemikaale sisaldavatel segudel võivad samuti olla erinevad CASi numbrid. |
| --- | --- |

Märkus 2.

Mõnel juhul on kemikaalid järjestatud nimetuse ja CASi numbri järgi. Nimekirja kohaldatakse sama struktuurivalemiga kemikaalide (kaasa arvatud hüdraadid) suhtes, sõltumata nende nimetusest või CASi numbrist. CASi numbrid on lisatud aitamaks kindlaks määrata vastavat kemikaali või segu, sõltumata nomenklatuurist. CASi numbreid ei saa kasutada unikaalsete märgistustena, kuna loetletud kemikaalide mõnel vormil on erinevad CASi numbrid ning loetletud kemikaale sisaldavatel segudel võivad samuti olla erinevad CASi numbrid.

ML1
  Sileraudsed tulirelvad kaliibriga alla 20 mm ja teised käsirelvad ning automaattulirelvad kaliibriga 12,7 mm (kaliiber 0,50 tolli) või alla selle, ning lisavarustus ja spetsiaalselt neile loodud komponendid

| a. | Vintpüssid, karabiinid, revolvrid, püstolid, automaattulirelvad ja kuulipildujad








  Märkus. | Punkti ML1.a ei kohaldata järgmise suhtes:







  a. | musketid, vintpüssid ja karabiinid, mis on valmistatud enne 1938. aastat; |
| --- | --- | --- | --- |

a.

Vintpüssid, karabiinid, revolvrid, püstolid, automaattulirelvad ja kuulipildujad

Märkus.

Punkti ML1.a ei kohaldata järgmise suhtes:

a.

musketid, vintpüssid ja karabiinid, mis on valmistatud enne 1938. aastat;

| b. | musketite, vintpüsside ja karabiinide reproduktsioonid, mille originaalid on valmistatud enne 1890. aastat; |
| --- | --- |

b.

musketite, vintpüsside ja karabiinide reproduktsioonid, mille originaalid on valmistatud enne 1890. aastat;

| c. | revolvrid, püstolid ja kuulipildujad, mis on valmistatud enne 1890. aastat, ja nende reproduktsioonid. |
| --- | --- |

c.

revolvrid, püstolid ja kuulipildujad, mis on valmistatud enne 1890. aastat, ja nende reproduktsioonid.

| b. | Sileraudsed tulirelvad:






  1. | sileraudsed tulirelvad, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks; |
| --- | --- | --- |

b.

Sileraudsed tulirelvad:

1.

sileraudsed tulirelvad, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks;

| 2. | muud sileraudsed tulirelvad:






  a. | täisautomaatsed tulirelvad; |
| --- | --- | --- |

2.

muud sileraudsed tulirelvad:

a.

täisautomaatsed tulirelvad;

| b. | poolautomaatsed tulirelvad või pumppüssid. |
| --- | --- |

b.

poolautomaatsed tulirelvad või pumppüssid.

| c. | Relvad, milles kasutatakse kestata laskemoona |
| --- | --- |

c.

Relvad, milles kasutatakse kestata laskemoona

| d. | Helisummutid, spetsiaalsed relvaalused, rakised, relvade sihikud ja püssirohuvälgatuse summutid punktis ML1.a, ML1.b või ML1.c nimetatud tulirelvadele








  Märkus 1. | Kategooriat ML1 ei kohaldata sileraudsete jahi- ja sportrelvade suhtes. Need relvad ei tohi olla loodud spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks ega olla täisautomaatsed. |
| --- | --- | --- |

d.

Helisummutid, spetsiaalsed relvaalused, rakised, relvade sihikud ja püssirohuvälgatuse summutid punktis ML1.a, ML1.b või ML1.c nimetatud tulirelvadele

Märkus 1.

Kategooriat ML1 ei kohaldata sileraudsete jahi- ja sportrelvade suhtes. Need relvad ei tohi olla loodud spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks ega olla täisautomaatsed.

| Märkus 2. | Kategooriat ML1 ei kohaldata tulirelvade suhtes, mis on spetsiaalselt loodud paukpadrunite kasutamiseks ega võimalda tulistada ühegi kategoorias ML3 loetletud laskemoonaga. |
| --- | --- |

Märkus 2.

Kategooriat ML1 ei kohaldata tulirelvade suhtes, mis on spetsiaalselt loodud paukpadrunite kasutamiseks ega võimalda tulistada ühegi kategoorias ML3 loetletud laskemoonaga.

| Märkus 3. | Kategooriat ML1 ei kohaldata tulirelvade suhtes, mille puhul kasutatakse ääretule padruneid ja mis ei ole täisautomaatsed. |
| --- | --- |

Märkus 3.

Kategooriat ML1 ei kohaldata tulirelvade suhtes, mille puhul kasutatakse ääretule padruneid ja mis ei ole täisautomaatsed.

| Märkus 4. | Punkti ML1.d ei kohaldata relvade optiliste sihikute suhtes, millel puudub elektrooniline pilditöötluse funktsioon ning millel on kuni 4-kordne suurendusvõime, eeldusel, et need ei ole spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud sõjaliseks kasutuseks. |
| --- | --- |

Märkus 4.

Punkti ML1.d ei kohaldata relvade optiliste sihikute suhtes, millel puudub elektrooniline pilditöötluse funktsioon ning millel on kuni 4-kordne suurendusvõime, eeldusel, et need ei ole spetsiaalselt projekteeritud või kohandatud sõjaliseks kasutuseks.

ML2
  Sileraudsed relvad kaliibriga 20 mm või üle selle, teised relvad ja muu relvastus kaliibriga üle 12,7 mm (kaliiber 0,50 tolli), nende lendkehad ja lisaseadmed ning spetsiaalselt neile loodud komponendid

| a. | Tulirelvad, haubitsad, suurtükid, mortiirid, tankitõrjevahendid, mürsuheitjad, sõjalised leegiheitjad, vintpüssid, tagasilöögita relvasüsteemid, sileraudsed relvad ja nende varjestamise seadmed








  Märkus 1. | Punkt ML2.a hõlmab pihusteid, mõõteseadmeid, mahuteid ja teisi spetsiaalseid komponente, mis on spetsiaalselt loodud kasutamiseks vedela paiskelaenguga ja mida kasutatakse punktis ML2.a loetletud varustusega. |
| --- | --- | --- |

a.

Tulirelvad, haubitsad, suurtükid, mortiirid, tankitõrjevahendid, mürsuheitjad, sõjalised leegiheitjad, vintpüssid, tagasilöögita relvasüsteemid, sileraudsed relvad ja nende varjestamise seadmed

Märkus 1.

Punkt ML2.a hõlmab pihusteid, mõõteseadmeid, mahuteid ja teisi spetsiaalseid komponente, mis on spetsiaalselt loodud kasutamiseks vedela paiskelaenguga ja mida kasutatakse punktis ML2.a loetletud varustusega.

| Märkus 2. | Punkti ML2.a ei kohaldata järgmiste relvade suhtes:







  a. | musketid, vintpüssid ja karabiinid, mis on valmistatud enne 1938. aastat; |
| --- | --- | --- |

Märkus 2.

a.

musketid, vintpüssid ja karabiinid, mis on valmistatud enne 1938. aastat;

| b. | musketite, vintpüsside ja karabiinide reproduktsioonid, mille originaalid on valmistatud enne 1890. aastat; |
| --- | --- |

b.

musketite, vintpüsside ja karabiinide reproduktsioonid, mille originaalid on valmistatud enne 1890. aastat;

| c. | tulirelvad, haubitsad, suurtükid ja mortiirid, mis on valmistatud enne 1890. aastat. |
| --- | --- |

c.

tulirelvad, haubitsad, suurtükid ja mortiirid, mis on valmistatud enne 1890. aastat.

| Märkus 3. | Punkti ML2.a ei kohaldata selliste käeskantavate heiteseadmete suhtes, mis on spetsiaalselt loodud välja saatma seotud lendkehasid, millel ei ole lõhkelaengut või sideliini, mitte kaugemale kui 500 m. |
| --- | --- |

Märkus 3.

Punkti ML2.a ei kohaldata selliste käeskantavate heiteseadmete suhtes, mis on spetsiaalselt loodud välja saatma seotud lendkehasid, millel ei ole lõhkelaengut või sideliini, mitte kaugemale kui 500 m.

| b. | Sõjaliseks kasutuseks spetsiaalselt loodud või kohandatud suitsu-, gaasi- ja pürotehniliste toodete heitjad või generaatorid








  Märkus. | Punkti ML2.b ei kohaldata signaalraketipüstolite suhtes. |
| --- | --- | --- |

b.

Sõjaliseks kasutuseks spetsiaalselt loodud või kohandatud suitsu-, gaasi- ja pürotehniliste toodete heitjad või generaatorid

Märkus.

Punkti ML2.b ei kohaldata signaalraketipüstolite suhtes.

| c. | Relvade sihikud ja relvade sihikute kinnitusalused, millel on kõik järgmised omadused:






  1. | nad on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks ja |
| --- | --- | --- |

c.

Relvade sihikud ja relvade sihikute kinnitusalused, millel on kõik järgmised omadused:

1.

nad on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks ja

| 2. | nad on loodud spetsiaalselt punktis ML2.a nimetatud relvadele |
| --- | --- |

2.

nad on loodud spetsiaalselt punktis ML2.a nimetatud relvadele

| d. | Relvaalused, mis on loodud spetsiaalselt punktis ML2.a nimetatud relvadele |
| --- | --- |

d.

Relvaalused, mis on loodud spetsiaalselt punktis ML2.a nimetatud relvadele

ML3
  Laskemoon ja sütikuseadevahendid ning spetsiaalselt nende jaoks loodud komponendid

| a. | Kategooriasse ML1, ML2 või ML12 kuuluvate relvade laskemoon |
| --- | --- |

a.

Kategooriasse ML1, ML2 või ML12 kuuluvate relvade laskemoon

| b. | Spetsiaalselt punktis ML3.a nimetatud laskemoona jaoks loodud sütikuseadevahendid








  Märkus 1. | Kategooriasse ML3 kuuluvad spetsiaalselt loodud komponendid hõlmavad:







  a. | metallist või plastist tooted nagu sütikualasid, sütiku kapslid, padrunilindi lülid (cartridge link), kuuli, mürsu või miini juhtvööd (rotating band) ja laskemoona metallist osad; |
| --- | --- | --- | --- |

b.

Spetsiaalselt punktis ML3.a nimetatud laskemoona jaoks loodud sütikuseadevahendid

Märkus 1.

a.

metallist või plastist tooted nagu sütikualasid, sütiku kapslid, padrunilindi lülid (cartridge link), kuuli, mürsu või miini juhtvööd (rotating band) ja laskemoona metallist osad;

| b. | laengute aktiveerimise ja deaktiveerimise seadmed, sütikud, sensorid ja initsieerivad seadised; |
| --- | --- |

b.

laengute aktiveerimise ja deaktiveerimise seadmed, sütikud, sensorid ja initsieerivad seadised;

| c. | energiaallikad, mis võimaldavad väljastada ühekordse võimsa energialaengu; |
| --- | --- |

c.

energiaallikad, mis võimaldavad väljastada ühekordse võimsa energialaengu;

| d. | ärapõlevad laengukestad; |
| --- | --- |

d.

ärapõlevad laengukestad;

| e. | kassettpommide, -miinide ja soojusjuhitavate lendkehade osislõhkekehad. |
| --- | --- |

e.

kassettpommide, -miinide ja soojusjuhitavate lendkehade osislõhkekehad.

| Märkus 2. | Punkti ML3.a ei kohaldata ilma lendkehata tähekujuliselt suletud kestasuudmega (blank star) laskemoona ja läbipuuritud kestaga õppelaskemoona (dummy ammunition) suhtes. |
| --- | --- |

Märkus 2.

Punkti ML3.a ei kohaldata ilma lendkehata tähekujuliselt suletud kestasuudmega (blank star) laskemoona ja läbipuuritud kestaga õppelaskemoona (dummy ammunition) suhtes.

| Märkus 3. | Punkti ML3.a ei kohaldata padrunite suhtes, mis on spetsiaalselt loodud:







  a. | signaliseerimiseks; |
| --- | --- | --- |

Märkus 3.

a.

signaliseerimiseks;

| b. | lindude hirmutamiseks või |
| --- | --- |

b.

lindude hirmutamiseks või

| c. | naftapuurkaevude gaasieraldiste läitmiseks. |
| --- | --- |

c.

naftapuurkaevude gaasieraldiste läitmiseks.

ML4
  Pommid, torpeedod, reaktiivmürsud, raketid, muud lõhkekehad ja lõhkelaengud ning nendega seotud seadmed ja lisavarustus ning spetsiaalselt nendele loodud komponendid

| NB 1. | Juhtimis- ja navigatsiooniseadmete kohta vt kategooriat ML11. |
| --- | --- |

NB 1.

Juhtimis- ja navigatsiooniseadmete kohta vt kategooriat ML11.

| NB 2. | Lennukite raketitõrjesüsteemide (AMPS) kohta vt punkti ML4.c. |
| --- | --- |

NB 2.

Lennukite raketitõrjesüsteemide (AMPS) kohta vt punkti ML4.c.

| a. | Pommid, torpeedod, granaadid, suitsukanistrid, reaktiivmürsud, miinid, raketid, süvaveepommid, lõhkelaengud, lõhkeseadmed ja lõhkepaketid, „pürotehnilised” tooted, lahingumoon ja matkeseadmed (s.o varustus, mis matkib loetletud varustuse omadusi), mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks








  Märkus. | Punkt ML4.a hõlmab järgmist:







  a. | suitsugranaadid, süütepommid ja lõhkeseadmed; |
| --- | --- | --- | --- |

a.

Pommid, torpeedod, granaadid, suitsukanistrid, reaktiivmürsud, miinid, raketid, süvaveepommid, lõhkelaengud, lõhkeseadmed ja lõhkepaketid, „pürotehnilised” tooted, lahingumoon ja matkeseadmed (s.o varustus, mis matkib loetletud varustuse omadusi), mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks

Märkus.

a.

suitsugranaadid, süütepommid ja lõhkeseadmed;

| b. | raketidüüsid ja kosmiku naasiku otsakud. |
| --- | --- |

b.

raketidüüsid ja kosmiku naasiku otsakud.

| b. | Seadmed, millel on kõik järgmised omadused:






  1. | nad on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks ja |
| --- | --- | --- |

b.

Seadmed, millel on kõik järgmised omadused:

1.

nad on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks ja

| 2. | nad on spetsiaalselt loodud tegevuseks, mis on seotud mis tahes järgmiste kaupadega:






  a. | punktis ML4.a nimetatud kaubad või |
| --- | --- | --- |

2.

nad on spetsiaalselt loodud tegevuseks, mis on seotud mis tahes järgmiste kaupadega:

a.

punktis ML4.a nimetatud kaubad või

| b. | isetehtud lõhkekehad. |
| --- | --- |

b.

isetehtud lõhkekehad.

Tehniline märkus

Punktis ML4.b.2 nimetatud ‘tegevus’ hõlmab käsitsemist, õhkulennutamist, asetamist, juhtimist, üleskorjamist, lõhkamist, aktiveerimist, ühekordse võimsa energialaengu andmist, peibutamist, segamist, otsimist, avastamist, häirimist ja kõrvaldamist.

| Märkus 1. | Punkt ML4.b hõlmab järgmist:







  a. | mobiilne gaasiveeldamisvarustus, mis võimaldab toota 1 000 kg või enam veeldatud gaasi päevas; |
| --- | --- | --- |

Märkus 1.

a.

mobiilne gaasiveeldamisvarustus, mis võimaldab toota 1 000 kg või enam veeldatud gaasi päevas;

| b. | elektriliselt pingestatud ujuvkaabel, mis võimaldab leida magnetmiine. |
| --- | --- |

b.

elektriliselt pingestatud ujuvkaabel, mis võimaldab leida magnetmiine.

| Märkus 2. | Punkti ML4.b ei kohaldata selliste käeskantavate seadmete suhtes, mis on mõeldud üksnes metallesemete avastamiseks ning mis ei ole võimelised eristama miine muudest metallesemetest. |
| --- | --- |

Märkus 2.

Punkti ML4.b ei kohaldata selliste käeskantavate seadmete suhtes, mis on mõeldud üksnes metallesemete avastamiseks ning mis ei ole võimelised eristama miine muudest metallesemetest.

| c. | Lennukite raketitõrjesüsteemid (AMPS)








  Märkus. | Punkti ML4.c ei kohaldata AMPSide suhtes, millel on kõik järgmised omadused:







  a. | üks järgmistest raketitõrjeanduritest:







  1. | passiivsed andurid, mis töötavad lainepikkustel vahemikus 100–400 nm või |
| --- | --- | --- | --- | --- |

c.

Lennukite raketitõrjesüsteemid (AMPS)

Märkus.

a.

üks järgmistest raketitõrjeanduritest:

1.

passiivsed andurid, mis töötavad lainepikkustel vahemikus 100–400 nm või

| 2. | aktiivsed doppler-tüüpi impulssandurid raketitõrjeks; |
| --- | --- |

2.

aktiivsed doppler-tüüpi impulssandurid raketitõrjeks;

| b. | vastumeetmete vallandamise süsteemid; |
| --- | --- |

b.

vastumeetmete vallandamise süsteemid;

| c. | peibutusraketid, mis annavad nii nähtava kui infrapunasignaali pind-õhk-tüüpi rakettide peibutamiseks; ja |
| --- | --- |

c.

peibutusraketid, mis annavad nii nähtava kui infrapunasignaali pind-õhk-tüüpi rakettide peibutamiseks; ja

| d. | „tsiviilõhusõidukitele” paigaldatud süsteemid, millel on kõik järgmised omadused:








  1. | AMPS on üksnes toimiv selles konkreetses „tsiviilõhusõidukis”, millesse see konkreetne AMPS on paigaldatud ja mille kohta on antud välja:








  a. | tsiviilõhusõiduki tüübisertifikaat või |
| --- | --- | --- | --- |

d.

„tsiviilõhusõidukitele” paigaldatud süsteemid, millel on kõik järgmised omadused:

1.

AMPS on üksnes toimiv selles konkreetses „tsiviilõhusõidukis”, millesse see konkreetne AMPS on paigaldatud ja mille kohta on antud välja:

a.

tsiviilõhusõiduki tüübisertifikaat või

| b. | samaväärne dokument, mida tunnustab Rahvusvaheline Tsiviillennundusorganisatsioon (ICAO); |
| --- | --- |

b.

samaväärne dokument, mida tunnustab Rahvusvaheline Tsiviillennundusorganisatsioon (ICAO);

| 2. | AMPS on kaitstud, et hoida ära lubamatu juurdepääs „tarkvarale”; ja |
| --- | --- |

2.

AMPS on kaitstud, et hoida ära lubamatu juurdepääs „tarkvarale”; ja

| 3. | AMPS sisaldab aktiivset mehhanismi, mis muudab süsteemi mittetoimivaks, kui see eemaldatakse „tsiviilõhusõidukilt”, millele see paigaldati. |
| --- | --- |

3.

AMPS sisaldab aktiivset mehhanismi, mis muudab süsteemi mittetoimivaks, kui see eemaldatakse „tsiviilõhusõidukilt”, millele see paigaldati.

ML5
  Tulejuhtimisvarustus, sellega seotud häire- ja hoiatusvarustus, ning juurdekuuluvad süsteemid, testimis-, seadistamis- ja vastumeetmete varustus, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks, ning spetsiaalselt nendele loodud komponendid ja lisaseadmed

| a. | Relvade sihikud, tulejuhtimis- ja positsioneerimisseadmed (gun laying equipment) ning relvakontrollisüsteemid |
| --- | --- |

a.

Relvade sihikud, tulejuhtimis- ja positsioneerimisseadmed (gun laying equipment) ning relvakontrollisüsteemid

| b. | Sihtmärgi tuvastamise, määramise, sihitamise ja seire- või jälgimissüsteemid; avastamise, andmeühildamise ning äratundmise või identifitseerimise varustus; ning andurite ühildamise varustus |
| --- | --- |

b.

Sihtmärgi tuvastamise, määramise, sihitamise ja seire- või jälgimissüsteemid; avastamise, andmeühildamise ning äratundmise või identifitseerimise varustus; ning andurite ühildamise varustus

| c. | Vastumeetmete rakendamise seadmed punktis ML5.a või ML5.b nimetatud varustuse jaoks








  Märkus. | Punktis ML5.c hõlmavad vastumeetmete rakendamise seadmed avastamise seadmeid. |
| --- | --- | --- |

c.

Vastumeetmete rakendamise seadmed punktis ML5.a või ML5.b nimetatud varustuse jaoks

Märkus.

Punktis ML5.c hõlmavad vastumeetmete rakendamise seadmed avastamise seadmeid.

| d. | Välitingimustes testimise ja varustuse seadistamise seadmed, mis on spetsiaalselt loodud punktis ML5.a, ML5.b või ML5.c nimetatud varustuse jaoks |
| --- | --- |

d.

Välitingimustes testimise ja varustuse seadistamise seadmed, mis on spetsiaalselt loodud punktis ML5.a, ML5.b või ML5.c nimetatud varustuse jaoks

ML6
  Maismaasõidukid ja nende komponendid

| NB. | Juhtimis- ja navigatsiooniseadmete kohta vt kategooriat ML11. |
| --- | --- |

NB.

Juhtimis- ja navigatsiooniseadmete kohta vt kategooriat ML11.

| a. | Maismaasõidukid ja nende komponendid, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliseks kasutuseks


  Tehniline märkus



  Punktis ML6.a hõlmab maismaasõiduki mõiste ka treilereid. |
| --- | --- |

a.

Maismaasõidukid ja nende komponendid, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliseks kasutuseks

Tehniline märkus

Punktis ML6.a hõlmab maismaasõiduki mõiste ka treilereid.

| b. | Muud maismaasõidukid ja nende komponendid:






  1. | mis tahes sõidukid, mida saab kasutada maastikul ning mille kõik rattad on veorattad ja millele on paigaldatud materjalid või komponendid, mis pakuvad III või sellest tugevama kaitseastmega (NIJ 0108.01, september 1985, või võrreldava tasemega siseriiklik standard) kaitset ballistilise lennutrajektooriga füüsiliste kehade eest; |
| --- | --- | --- |

b.

Muud maismaasõidukid ja nende komponendid:

1.

mis tahes sõidukid, mida saab kasutada maastikul ning mille kõik rattad on veorattad ja millele on paigaldatud materjalid või komponendid, mis pakuvad III või sellest tugevama kaitseastmega (NIJ 0108.01, september 1985, või võrreldava tasemega siseriiklik standard) kaitset ballistilise lennutrajektooriga füüsiliste kehade eest;

| 2. | komponendid, millel on kõik järgmised omadused:






  a. | mis on loodud spetsiaalselt punktis ML6.b.1 nimetatud sõidukitele ja |
| --- | --- | --- |

2.

komponendid, millel on kõik järgmised omadused:

a.

mis on loodud spetsiaalselt punktis ML6.b.1 nimetatud sõidukitele ja

| b. | mille kaitseaste ballistilise lennutrajektooriga füüsiliste kehade eest on III (NIJ 0108.01, september 1985, või võrreldava tasemega siseriiklik standard) või parem. |
| --- | --- |

b.

mille kaitseaste ballistilise lennutrajektooriga füüsiliste kehade eest on III (NIJ 0108.01, september 1985, või võrreldava tasemega siseriiklik standard) või parem.

| NB. | Vt samuti punkti ML13.a. |
| --- | --- |

NB.

| Märkus 1. | Punkt ML6.a hõlmab järgmist:







  a. | tankid ja muud sõjaväe relvastatud sõidukid ning sõjaväe sõidukid, millele on paigaldatud relvaalused või varustus miinide mahapanekuks või kategooriasse ML4 kuuluva lahingumoona õhkulennutamiseks; |
| --- | --- | --- |

Märkus 1.

a.

tankid ja muud sõjaväe relvastatud sõidukid ning sõjaväe sõidukid, millele on paigaldatud relvaalused või varustus miinide mahapanekuks või kategooriasse ML4 kuuluva lahingumoona õhkulennutamiseks;

| b. | soomusmasinad; |
| --- | --- |

b.

soomusmasinad;

| c. | amfiibsed sõidukid ja sõidukid, mis on võimelised forsseerima sügavat veetõket; |
| --- | --- |

c.

amfiibsed sõidukid ja sõidukid, mis on võimelised forsseerima sügavat veetõket;

| d. | pioneerveokid (recovery vehicles) ning laskemoona ja relvasüsteemide transpordisõidukid ja seonduvad veose käitlemise seadmed. |
| --- | --- |

d.

pioneerveokid (recovery vehicles) ning laskemoona ja relvasüsteemide transpordisõidukid ja seonduvad veose käitlemise seadmed.

| Märkus 2. | Punktis ML6.a nimetatud sõjalise maismaasõiduki modifikatsioon hõlmab sõiduki struktuuriliste, elektriliste või mehaaniliste omaduste muutust, millega kaasneb ühe või enama spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud komponendi lisamine. Sellised komponendid hõlmavad järgmist:







  a. | pneumaatiliste rehvide seadised, mis on spetsiaalselt loodud rehvide kaitseks kuulide eest; |
| --- | --- | --- |

Märkus 2.

a.

pneumaatiliste rehvide seadised, mis on spetsiaalselt loodud rehvide kaitseks kuulide eest;

| b. | sõiduki oluliste osade (näiteks kütusepaagid või kabiin) soomustamine; |
| --- | --- |

b.

sõiduki oluliste osade (näiteks kütusepaagid või kabiin) soomustamine;

| c. | spetsiaalsed tugevdused või alused relvade kinnitamiseks sõidukile; |
| --- | --- |

c.

spetsiaalsed tugevdused või alused relvade kinnitamiseks sõidukile;

| d. | voolukatkestuse korral kasutatav valgustussüsteem. |
| --- | --- |

d.

voolukatkestuse korral kasutatav valgustussüsteem.

| Märkus 3. | Kategooriat ML6 ei kohaldata selliste tsiviilsõidukite ja -veokite suhtes, mis on loodud raha ja väärtesemete transpordiks, millel on soomustus või kaitse ballistilise lennutrajektooriga füüsiliste kehade eest. |
| --- | --- |

Märkus 3.

Kategooriat ML6 ei kohaldata selliste tsiviilsõidukite ja -veokite suhtes, mis on loodud raha ja väärtesemete transpordiks, millel on soomustus või kaitse ballistilise lennutrajektooriga füüsiliste kehade eest.

| Märkus 4. | Kategooriat ML6 ei kohaldata sõidukite suhtes, millel on kõik järgmised omadused:







  a. | sõidukid on valmistatud enne 1946. aastat; |
| --- | --- | --- |

Märkus 4.

Kategooriat ML6 ei kohaldata sõidukite suhtes, millel on kõik järgmised omadused:

a.

sõidukid on valmistatud enne 1946. aastat;

| b. | sõidukitel ei ole sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetletud kaupu, mis on toodetud pärast 1945. aastat, välja arvatud sõiduki originaalkomponentide või - seadmete reproduktsioonid; ja |
| --- | --- |

b.

sõidukitel ei ole sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetletud kaupu, mis on toodetud pärast 1945. aastat, välja arvatud sõiduki originaalkomponentide või - seadmete reproduktsioonid; ja

| c. | sõidukitel ei ole kategooriates ML1, ML2 või ML4 nimetatud relvi, välja arvatud kui nad on kasutuskõlbmatud ning ei ole võimelised lendkehasid tulistama. |
| --- | --- |

c.

sõidukitel ei ole kategooriates ML1, ML2 või ML4 nimetatud relvi, välja arvatud kui nad on kasutuskõlbmatud ning ei ole võimelised lendkehasid tulistama.

ML7
  Keemilised või bioloogilised toksilised toimeained, „massirahutuste ohjamiseks mõeldud keemilised ühendid”, radioaktiivsed materjalid, nendega seotud varustus, komponendid ja materjalid

| a. | Biotoimeained ja radioaktiivsed materjalid, mida on „kohandatud sõjas kasutamiseks” inim- või loomkaotuste põhjustamise ja seadmete, põllukultuuride või keskkonna kahjustamise eesmärgil |
| --- | --- |

a.

Biotoimeained ja radioaktiivsed materjalid, mida on „kohandatud sõjas kasutamiseks” inim- või loomkaotuste põhjustamise ja seadmete, põllukultuuride või keskkonna kahjustamise eesmärgil

| b. | Kemoründemürgid, sealhulgas:






  1. | närvimürgid:






  a. | O-alküül- (kuni C10, sealhulgas tsükloalküül-)alküül (metüül-, etüül-, n-propüül- või isopropüül-) fosfonofluoridaadid, näiteks: | sariin (GB): O-isopropüülmetüülfosfonofluoridaat (CAS 107-44-8) ja |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b.

Kemoründemürgid, sealhulgas:

1.

närvimürgid:

a.

O-alküül- (kuni C10, sealhulgas tsükloalküül-)alküül (metüül-, etüül-, n-propüül- või isopropüül-) fosfonofluoridaadid, näiteks:

sariin (GB): O-isopropüülmetüülfosfonofluoridaat (CAS 107-44-8) ja

| | somaan (GD): O-pinakolüülmetüülfosfonofluoridaat (CAS 96-64-0); |
| --- | --- |

somaan (GD): O-pinakolüülmetüülfosfonofluoridaat (CAS 96-64-0);

| b. | O-alküül- (kuni C10, sealhulgas tsükloalküül-) -N,N-dialküül (metüül-, etüül-, n-propüül- või isopropüül-) fosforamidotsüanidaadid, näiteks:
  tabuun (GA): O-etüül-N,N-dimetüülfosforamidotsüanidaat (CAS 77-81-6). |
| --- | --- |

b.

O-alküül- (kuni C10, sealhulgas tsükloalküül-) -N,N-dialküül (metüül-, etüül-, n-propüül- või isopropüül-) fosforamidotsüanidaadid, näiteks:

tabuun (GA): O-etüül-N,N-dimetüülfosforamidotsüanidaat (CAS 77-81-6).

| c. | O-alküül- (H või alküülid kuni C10, sealhulgas tsükloalküül-) S-2-dialküül- (metüül-, etüül-, n-propüül- või isopropüül-) aminoetüülalküül- (metüül-, etüül-, n-propüül- või isopropüül-) fosfonotiolaadid ja vastavad alküleeritud ja protoneeritud soolad, näiteks:
  VX: O-etüül-S-(2-diisopropüülaminoetüül)metüülfosfonotiolaat (CAS 50782-69-9); |
| --- | --- |

c.

O-alküül- (H või alküülid kuni C10, sealhulgas tsükloalküül-) S-2-dialküül- (metüül-, etüül-, n-propüül- või isopropüül-) aminoetüülalküül- (metüül-, etüül-, n-propüül- või isopropüül-) fosfonotiolaadid ja vastavad alküleeritud ja protoneeritud soolad, näiteks:

VX: O-etüül-S-(2-diisopropüülaminoetüül)metüülfosfonotiolaat (CAS 50782-69-9);

| 2. | sööbemürgid:






  a. | väävel-sinepigaasid, näiteks:






  1. | 2-kloroetüülklorometüülsulfiid (CAS 2625-76-5); |
| --- | --- | --- | --- |

2.

sööbemürgid:

a.

väävel-sinepigaasid, näiteks:

1.

2-kloroetüülklorometüülsulfiid (CAS 2625-76-5);

| 2. | bis(2-kloroetüül)sulfiid (CAS 505-60-2); |
| --- | --- |

2.

bis(2-kloroetüül)sulfiid (CAS 505-60-2);

| 3. | bis(2-kloroetüültio)metaan (CAS 63869-13-6); |
| --- | --- |

3.

bis(2-kloroetüültio)metaan (CAS 63869-13-6);

| 4. | 1,2-bis(2-kloroetüültio)etaan (CAS 3563-36-8); |
| --- | --- |

4.

1,2-bis(2-kloroetüültio)etaan (CAS 3563-36-8);

| 5. | 1,3-bis(2-kloroetüültio)-n-propaan (CAS 63905-10-2); |
| --- | --- |

5.

1,3-bis(2-kloroetüültio)-n-propaan (CAS 63905-10-2);

| 6. | 1,4-bis(2-kloroetüültio)-n-butaan (CAS 142868-93-7); |
| --- | --- |

6.

1,4-bis(2-kloroetüültio)-n-butaan (CAS 142868-93-7);

| 7. | 1,5-bis(2-kloroetüültio)-n-pentaan (CAS 142868-94-8); |
| --- | --- |

7.

1,5-bis(2-kloroetüültio)-n-pentaan (CAS 142868-94-8);

| 8. | bis(2-kloroetüültiometüül)eeter (CAS 63918-90-1); |
| --- | --- |

8.

bis(2-kloroetüültiometüül)eeter (CAS 63918-90-1);

| 9. | bis(2-kloroetüültioetüül)eeter (CAS 63918-89-8); |
| --- | --- |

9.

bis(2-kloroetüültioetüül)eeter (CAS 63918-89-8);

| b. | ljuisiidid, näiteks:






  1. | 2-klorovinüüldikloroarsiin (CAS 541-25-3); |
| --- | --- | --- |

b.

ljuisiidid, näiteks:

1.

2-klorovinüüldikloroarsiin (CAS 541-25-3);

| 2. | tris(2-klorovinüül)arsiin (CAS 40334-70-1); |
| --- | --- |

2.

tris(2-klorovinüül)arsiin (CAS 40334-70-1);

| 3. | bis(2-klorovinüül)kloroarsiin (CAS 40334-69-8); |
| --- | --- |

3.

bis(2-klorovinüül)kloroarsiin (CAS 40334-69-8);

| c. | lämmastik-sinepigaasid, näiteks:






  1. | HN1: bis(2-kloroetüül)etüülamiin (CAS 538-07-8); |
| --- | --- | --- |

c.

lämmastik-sinepigaasid, näiteks:

1.

HN1: bis(2-kloroetüül)etüülamiin (CAS 538-07-8);

| 2. | HN2: bis(2-kloroetüül)metüülamiin (CAS 51-75-2); |
| --- | --- |

2.

HN2: bis(2-kloroetüül)metüülamiin (CAS 51-75-2);

| 3. | HN3: tris(2-kloroetüül)amiin (CAS 555-77-1); |
| --- | --- |

3.

HN3: tris(2-kloroetüül)amiin (CAS 555-77-1);

| 3. | halvavad toimeained, näiteks:






  a. | 3-kinuklindinüülbensülaat (BZ) (CAS 6581-06-2); |
| --- | --- | --- |

3.

halvavad toimeained, näiteks:

a.

3-kinuklindinüülbensülaat (BZ) (CAS 6581-06-2);

| 4. | defoliandid, näiteks:






  a. | butüül-2-kloro-4-fluorofenoksüatsetaat (LNF); |
| --- | --- | --- |

4.

defoliandid, näiteks:

a.

butüül-2-kloro-4-fluorofenoksüatsetaat (LNF);

| b. | 2,4,5-triklorofenoksüäädikhape (CAS 93-76-5) segus 2,4-diklorofenoksüäädikhappega (CAS 94-75-7) (Agent Orange (CAS 39277-47-9)). |
| --- | --- |

b.

2,4,5-triklorofenoksüäädikhape (CAS 93-76-5) segus 2,4-diklorofenoksüäädikhappega (CAS 94-75-7) (Agent Orange (CAS 39277-47-9)).

| c. | Keemiarelva binaarsed ja põhilised lähteained:






  1. | alküül- (metüül-, etüül-, n-propüül- või isopropüül-) fosfonüüldifluoriidid, näiteks:
  DF: metüülfosfonüüldifluoriid (CAS 676-99-3); |
| --- | --- | --- |

c.

Keemiarelva binaarsed ja põhilised lähteained:

1.

alküül- (metüül-, etüül-, n-propüül- või isopropüül-) fosfonüüldifluoriidid, näiteks:

DF: metüülfosfonüüldifluoriid (CAS 676-99-3);

| 2. | O-alküül- (H või alküülid kuni C10, sealhulgas tsükloalküül-) O-2-dialküül- (metüül-, etüül-, n-propüül- või isopropüül-) aminoetüülalküül- (metüül-, etüül-, n-propüül- või isopropüül-) fosfoniidid ja vastavad alküleeritud ja protoneeritud soolad, näiteks:
  QL: O-etüül-2-diisopropüülaminoetüülmetüülfosfoniit (CAS 57856-11-8); |
| --- | --- |

2.

O-alküül- (H või alküülid kuni C10, sealhulgas tsükloalküül-) O-2-dialküül- (metüül-, etüül-, n-propüül- või isopropüül-) aminoetüülalküül- (metüül-, etüül-, n-propüül- või isopropüül-) fosfoniidid ja vastavad alküleeritud ja protoneeritud soolad, näiteks:

QL: O-etüül-2-diisopropüülaminoetüülmetüülfosfoniit (CAS 57856-11-8);

| 3. | klorosariin: O-isopropüülmetüülfosfonokloridaat (CAS 1445-76-7); |
| --- | --- |

3.

klorosariin: O-isopropüülmetüülfosfonokloridaat (CAS 1445-76-7);

| 4. | klorosomaan: O-pinakolüülmetüülfosfonokloridaat (CAS 7040-57-5). |
| --- | --- |

4.

klorosomaan: O-pinakolüülmetüülfosfonokloridaat (CAS 7040-57-5).

| d. | „Massirahutuste ohjamiseks mõeldud keemilised ühendid”, toimeainete koostisse kuuluvad aktiivsed kemikaalid ja nende kombinatsioonid, sealhulgas:






  1. | α-bromobenseenatsetonitriil (bromobensüültsüaniid) (CA) (CAS 5798-79-8); |
| --- | --- | --- |

d.

„Massirahutuste ohjamiseks mõeldud keemilised ühendid”, toimeainete koostisse kuuluvad aktiivsed kemikaalid ja nende kombinatsioonid, sealhulgas:

1.

α-bromobenseenatsetonitriil (bromobensüültsüaniid) (CA) (CAS 5798-79-8);

| 2. | [(2-klorofenüül)metüleen] propaandinitriil, (o-klorobensülideenmalononitriil (CS) (CAS 2698-41-1); |
| --- | --- |

2.

[(2-klorofenüül)metüleen] propaandinitriil, (o-klorobensülideenmalononitriil (CS) (CAS 2698-41-1);

| 3. | 2-kloro-1-fenüületanoon, fenüülatsüülkloriid (ω-kloroatsetofenoon) (CN) (CAS 532-27-4); |
| --- | --- |

3.

2-kloro-1-fenüületanoon, fenüülatsüülkloriid (ω-kloroatsetofenoon) (CN) (CAS 532-27-4);

| 4. | dibens-(b,f)-1,4-oksasefiin (CR) (CAS 257-07-8); |
| --- | --- |

4.

dibens-(b,f)-1,4-oksasefiin (CR) (CAS 257-07-8);

| 5. | 10-kloro-5,10-dihüdrofenarsasiin, (fenarsasiinkloriid), (adamsiit), (DM) (CAS 578-94-9); |
| --- | --- |

5.

10-kloro-5,10-dihüdrofenarsasiin, (fenarsasiinkloriid), (adamsiit), (DM) (CAS 578-94-9);

| 6. | N-nonanoüülmorfoliin, (MPA) (CAS 5299-64-9).








  Märkus 1. | Punkti ML7.d ei kohaldata enesekaitseks ettenähtud ja eraldi pakendatud „massirahutuste ohjamiseks mõeldud keemiliste ühendite” suhtes. |
| --- | --- | --- |

6.

N-nonanoüülmorfoliin, (MPA) (CAS 5299-64-9).

Märkus 1.

Punkti ML7.d ei kohaldata enesekaitseks ettenähtud ja eraldi pakendatud „massirahutuste ohjamiseks mõeldud keemiliste ühendite” suhtes.

| Märkus 2. | Punkti ML7.d ei kohaldata toimeainete koostisse kuuluvate selliste aktiivsete kemikaalide ja nende kombinatsioonide suhtes, mis on määratud ja pakendatud toiduainetööstuses või meditsiinilisel eesmärgil kasutamiseks. |
| --- | --- |

Märkus 2.

Punkti ML7.d ei kohaldata toimeainete koostisse kuuluvate selliste aktiivsete kemikaalide ja nende kombinatsioonide suhtes, mis on määratud ja pakendatud toiduainetööstuses või meditsiinilisel eesmärgil kasutamiseks.

| e. | Spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud varustus, mis on loodud või kohandatud mis tahes alljärgnevalt loetletud materjalide, ainete või seadmete ja spetsiaalselt neile loodud komponentide levitamiseks:






  1. | punktis ML7.a, ML7.b või ML7.d nimetatud materjalid või toimeained või |
| --- | --- | --- |

e.

Spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud varustus, mis on loodud või kohandatud mis tahes alljärgnevalt loetletud materjalide, ainete või seadmete ja spetsiaalselt neile loodud komponentide levitamiseks:

1.

punktis ML7.a, ML7.b või ML7.d nimetatud materjalid või toimeained või

| 2. | punktis ML7.c nimetatud lähteainetest valmistatud kemoründemürgid. |
| --- | --- |

2.

punktis ML7.c nimetatud lähteainetest valmistatud kemoründemürgid.

| f. | Spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud kaitsevarustus ja saaste eemaldamise varustus, komponendid ning keemilised segud:






  1. | varustus, mis on loodud või kohandatud kaitseks punktis ML7.a, ML7.b või ML7.d nimetatud materjalide eest, ja spetsiaalselt selle jaoks loodud komponendid; |
| --- | --- | --- |

f.

Spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud kaitsevarustus ja saaste eemaldamise varustus, komponendid ning keemilised segud:

1.

varustus, mis on loodud või kohandatud kaitseks punktis ML7.a, ML7.b või ML7.d nimetatud materjalide eest, ja spetsiaalselt selle jaoks loodud komponendid;

| 2. | varustus, mis on loodud või kohandatud saaste eemaldamiseks punktis ML7.a või ML7.b nimetatud materjalidega saastatud esemetelt, ja spetsiaalselt selle jaoks loodud komponendid; |
| --- | --- |

2.

varustus, mis on loodud või kohandatud saaste eemaldamiseks punktis ML7.a või ML7.b nimetatud materjalidega saastatud esemetelt, ja spetsiaalselt selle jaoks loodud komponendid;

| 3. | keemilised segud, mis on välja töötatud või koostatud spetsiaalselt punktis ML7.a või ML7.b nimetatud materjalidega saastunud esemetelt saaste eemaldamiseks. |
| --- | --- |

3.

keemilised segud, mis on välja töötatud või koostatud spetsiaalselt punktis ML7.a või ML7.b nimetatud materjalidega saastunud esemetelt saaste eemaldamiseks.

| Märkus. | Punkt ML7.f.1 hõlmab järgmist:







  a. | õhu konditsioneerimise seadmed, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud tuuma-, bioloogilise või keemilise saaste filtreerimiseks; |
| --- | --- | --- |

Märkus.

a.

õhu konditsioneerimise seadmed, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud tuuma-, bioloogilise või keemilise saaste filtreerimiseks;

| b. | kaitseriietus. |
| --- | --- |

b.

kaitseriietus.

| NB. | Tsiviilotstarbeliste gaasimaskide ja kaitsevarustuse ja saaste eemaldamiseks kasutatava varustuse kohta vt samuti ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkti 1A004. |
| --- | --- |

NB.

Tsiviilotstarbeliste gaasimaskide ja kaitsevarustuse ja saaste eemaldamiseks kasutatava varustuse kohta vt samuti ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkti 1A004.

| g. | Spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud varustus, mis on loodud või kohandatud punktis ML7.a., ML7.b või ML7.d nimetatud materjalide avastamiseks ja kindlaksmääramiseks, ja spetsiaalselt selle jaoks loodud komponendid








  Märkus. | Punkti ML7.g ei kohaldata personaalsete kiirgusseire dosimeetrite suhtes. |
| --- | --- | --- |

g.

Spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud varustus, mis on loodud või kohandatud punktis ML7.a., ML7.b või ML7.d nimetatud materjalide avastamiseks ja kindlaksmääramiseks, ja spetsiaalselt selle jaoks loodud komponendid

Märkus.

Punkti ML7.g ei kohaldata personaalsete kiirgusseire dosimeetrite suhtes.

| NB. | Vt samuti ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkti 1A004. |
| --- | --- |

NB.

Vt samuti ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkti 1A004.

| h. | „Biopolümeerid”, mis on spetsiaalselt loodud või mida on töödeldud punktis ML7.b nimetatud kemoründemürkide avastamiseks või kindlaksmääramiseks, ning spetsiaalsed rakukultuurid, mida kasutatakse nende valmistamiseks |
| --- | --- |

h.

„Biopolümeerid”, mis on spetsiaalselt loodud või mida on töödeldud punktis ML7.b nimetatud kemoründemürkide avastamiseks või kindlaksmääramiseks, ning spetsiaalsed rakukultuurid, mida kasutatakse nende valmistamiseks

| i. | „Biokatalüsaatorid” saaste eemaldamiseks või kemoründemürkide mõju vähendamiseks, ja selleks vajalikud biosüsteemid:






  1. | laboratoorse selektsiooni või biosüsteemide geneetilise manipulatsiooni tulemusel saadud „biokatalüsaatorid”, mis on loodud spetsiaalselt punktis ML7.b nimetatud kemoründemürkide mõju vähendamiseks või nendest põhjustatud saaste eemaldamiseks; |
| --- | --- | --- |

i.

„Biokatalüsaatorid” saaste eemaldamiseks või kemoründemürkide mõju vähendamiseks, ja selleks vajalikud biosüsteemid:

1.

laboratoorse selektsiooni või biosüsteemide geneetilise manipulatsiooni tulemusel saadud „biokatalüsaatorid”, mis on loodud spetsiaalselt punktis ML7.b nimetatud kemoründemürkide mõju vähendamiseks või nendest põhjustatud saaste eemaldamiseks;

| 2. | järgmised bioloogilised süsteemid, mis sisaldavad punktis ML7.i.1 nimetatud „biokatalüsaatorite” valmistamiseks vajalikku geneetilist eriteavet:






  a. | „ekspressioonivektorid”, |
| --- | --- | --- |

2.

järgmised bioloogilised süsteemid, mis sisaldavad punktis ML7.i.1 nimetatud „biokatalüsaatorite” valmistamiseks vajalikku geneetilist eriteavet:

a.

„ekspressioonivektorid”,

| b. | viirused, |
| --- | --- |

b.

viirused,

| c. | rakukultuurid. |
| --- | --- |

c.

rakukultuurid.

| Märkus 1. | Punkte ML7.b ja ML7.d ei kohaldata järgmise suhtes:







  a. | tsüanogeenkloriid (CAS 506-77-4). Vt ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkti 1C450.a.5; |
| --- | --- | --- |

Märkus 1.

a.

tsüanogeenkloriid (CAS 506-77-4). Vt ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkti 1C450.a.5;

| b. | vesiniktsüaniidhape (CAS 74-90-8); |
| --- | --- |

b.

vesiniktsüaniidhape (CAS 74-90-8);

| c. | kloor (CAS 7782-50-5); |
| --- | --- |

c.

kloor (CAS 7782-50-5);

| d. | karbonüülkloriid (fosgeen) (CAS 75-44-5). Vt ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkti 1C450.a.4; |
| --- | --- |

d.

karbonüülkloriid (fosgeen) (CAS 75-44-5). Vt ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkti 1C450.a.4;

| e. | difosgeen (triklorometüülkloroformaat) (CAS 503-38-8); |
| --- | --- |

e.

difosgeen (triklorometüülkloroformaat) (CAS 503-38-8);

| f. | ei kasutata alates 2004. aastast; |
| --- | --- |

f.

ei kasutata alates 2004. aastast;

| g. | ksülüülbromiid, orto-: (CAS 89-92-9), meta-: (CAS 620-13-3), para-: (CAS 104-81-4); |
| --- | --- |

g.

ksülüülbromiid, orto-: (CAS 89-92-9), meta-: (CAS 620-13-3), para-: (CAS 104-81-4);

| h. | bensüülbromiid (CAS 100-39-0); |
| --- | --- |

h.

bensüülbromiid (CAS 100-39-0);

| i. | bensüüljodiid (CAS 620-05-3); |
| --- | --- |

i.

bensüüljodiid (CAS 620-05-3);

| j. | bromoatsetoon (CAS 598-31-2); |
| --- | --- |

j.

bromoatsetoon (CAS 598-31-2);

| k. | tsüanogeenbromiid (CAS 506-68-3); |
| --- | --- |

k.

tsüanogeenbromiid (CAS 506-68-3);

| l. | bromometüületüülketoon (CAS 816-40-0); |
| --- | --- |

l.

bromometüületüülketoon (CAS 816-40-0);

| m. | kloroatsetoon (CAS 78-95-5); |
| --- | --- |

m.

kloroatsetoon (CAS 78-95-5);

| n. | etüüljodoatsetaat (CAS 623-48-3); |
| --- | --- |

n.

etüüljodoatsetaat (CAS 623-48-3);

| o. | jodoatsetoon (CAS 3019-04-3); |
| --- | --- |

o.

jodoatsetoon (CAS 3019-04-3);

| p. | kloropikriin (CAS 76-06-2). Vt ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkti 1C450.a.7. |
| --- | --- |

p.

kloropikriin (CAS 76-06-2). Vt ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkti 1C450.a.7.

| Märkus 2. | Punktides ML7.h ja ML7.i.2 esitatud rakukultuuride ja biosüsteemide loetelu on ammendav ja neid alapunkte ei kohaldata tsiviilotstarbel, näiteks põllumajanduses, farmaatsiatööstuses, meditsiinis, veterinaarias, keskkonnakaitses, jäätmekäitluses ja toiduainetööstuses kasutatavate rakkude või biosüsteemide suhtes. |
| --- | --- |

Märkus 2.

Punktides ML7.h ja ML7.i.2 esitatud rakukultuuride ja biosüsteemide loetelu on ammendav ja neid alapunkte ei kohaldata tsiviilotstarbel, näiteks põllumajanduses, farmaatsiatööstuses, meditsiinis, veterinaarias, keskkonnakaitses, jäätmekäitluses ja toiduainetööstuses kasutatavate rakkude või biosüsteemide suhtes.

ML8
  „Kõrge siseenergiaga materjalid” ja nendega seotud ained:

| NB 1. | Vt samuti ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkti 1C011. |
| --- | --- |

NB 1.

Vt samuti ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkti 1C011.

| NB 2. | Laengute ja seadmete kohta vt kategooriat ML4 ja ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkti 1A008 |
| --- | --- |

NB 2.

Tehnilised märkused

| 1. | Kategoorias ML8 nimetatakse seguks kompositsiooni kahest või enamast ainest, millest vähemalt üks on loetletud kategooria ML8 alapunktides. |
| --- | --- |

1.

Kategoorias ML8 nimetatakse seguks kompositsiooni kahest või enamast ainest, millest vähemalt üks on loetletud kategooria ML8 alapunktides.

| 2. | Nimekiri hõlmab kõiki kategooria ML8 alapunktides loetletud aineid, isegi kui neid kasutatakse muul kui näidatud otstarbel. (Nt kasutatakse triaminoguanidiinnitraati (TAGN) peamiselt lõhkeainena, kuid seda võidakse kasutada ka kütuse või oksüdeerijana.) |
| --- | --- |

2.

| a. | „Lõhkeained” ja nende segud:






  1. | ADN.B.F (aminodinitrobensofuroksaan või 7-amino-4,6-dinitrobensofurasaan-1-oksiid) (CAS 97096-78-1); |
| --- | --- | --- |

a.

„Lõhkeained” ja nende segud:

1.

ADN.B.F (aminodinitrobensofuroksaan või 7-amino-4,6-dinitrobensofurasaan-1-oksiid) (CAS 97096-78-1);

| 2. | BNCP (cis-bis(5-nitrotetrasolato)tetraammiinkoobalt(III)perkloraat) (CAS 117412-28-9); |
| --- | --- |

2.

BNCP (cis-bis(5-nitrotetrasolato)tetraammiinkoobalt(III)perkloraat) (CAS 117412-28-9);

| 3. | CL-14 (diaminodinitrobensofuroksaan või 5,7-diamino-4,6-dinitrobensofurasaan-1-oksiid) (CAS 117907-74-1); |
| --- | --- |

3.

CL-14 (diaminodinitrobensofuroksaan või 5,7-diamino-4,6-dinitrobensofurasaan-1-oksiid) (CAS 117907-74-1);

| 4. | CL-20 (HNIW või heksanitroheksaasaisovürtsitaan) (CAS 135285-90-4); CL-20 klatraadid (vt ka vastavaid „lähteaineid” punktides ML8.g.3 ja ML8.g.4); |
| --- | --- |

4.

CL-20 (HNIW või heksanitroheksaasaisovürtsitaan) (CAS 135285-90-4); CL-20 klatraadid (vt ka vastavaid „lähteaineid” punktides ML8.g.3 ja ML8.g.4);

| 5. | CP (2-(5-tsüanotetrasolato)pentaammiinkoobalt(III)perkloraat) (CAS 70247-32-4); |
| --- | --- |

5.

CP (2-(5-tsüanotetrasolato)pentaammiinkoobalt(III)perkloraat) (CAS 70247-32-4);

| 6. | DADE (1,1-diamino-2,2-dinitroetüleen, FOX7) (CAS 145250-81-3); |
| --- | --- |

6.

DADE (1,1-diamino-2,2-dinitroetüleen, FOX7) (CAS 145250-81-3);

| 7. | DATB (diaminotrinitrobenseen) (CAS 1630-08-6); |
| --- | --- |

7.

DATB (diaminotrinitrobenseen) (CAS 1630-08-6);

| 8. | DDFP (1,4-dinitrodifurasanopiperasiin); |
| --- | --- |

8.

DDFP (1,4-dinitrodifurasanopiperasiin);

| 9. | DDPO (2,6-diamino-3,5-dinitropürasiin-1-oksiid, PZO) (CAS 194486-77-6); |
| --- | --- |

9.

DDPO (2,6-diamino-3,5-dinitropürasiin-1-oksiid, PZO) (CAS 194486-77-6);

| 10. | DIPAM (3,3'-diamino-2,2',4,4'',6,6'-heksanitrobifenüül või dipikramiid) (CAS 17215-44-0); |
| --- | --- |

10.

DIPAM (3,3'-diamino-2,2',4,4'',6,6'-heksanitrobifenüül või dipikramiid) (CAS 17215-44-0);

| 11. | DNGU (DINGU või dinitroglükooluriil) (CAS 55510-04-8); |
| --- | --- |

11.

DNGU (DINGU või dinitroglükooluriil) (CAS 55510-04-8);

| 12. | järgmised furasaanid:






  a. | DAAOF (diaminoasoksüfurasaan); |
| --- | --- | --- |

12.

järgmised furasaanid:

a.

DAAOF (diaminoasoksüfurasaan);

| b. | DAAzF (diaminoasofurasaan) (CAS 78644-90-3); |
| --- | --- |

b.

DAAzF (diaminoasofurasaan) (CAS 78644-90-3);

| 13. | HMX ja selle derivaadid (vt ka vastavaid „lähteaineid” punktis ML8.g.5):






  a. | HMX (tsüklotetrametüleentetranitramiin, oktahüdro-1,3,5,7-tetranitro-1,3,5,7-tetrasiin, 1,3,5,7-tetranitro-1,3,5,7-tetraasatsüklooktaan, oktogeen) (CAS 2691-41-0); |
| --- | --- | --- |

13.

HMX ja selle derivaadid (vt ka vastavaid „lähteaineid” punktis ML8.g.5):

a.

HMX (tsüklotetrametüleentetranitramiin, oktahüdro-1,3,5,7-tetranitro-1,3,5,7-tetrasiin, 1,3,5,7-tetranitro-1,3,5,7-tetraasatsüklooktaan, oktogeen) (CAS 2691-41-0);

| b. | HMXi difluoroamiinitud analoogid; |
| --- | --- |

b.

HMXi difluoroamiinitud analoogid;

| c. | K-55 (2,4,6,8-tetranitro-2,4,6,8-tetraasabitsüklo[3,3,0]oktaanoon-3, tetranitrosemiglükouriil või ketobitsüklo-HMX) (CAS 130256-72-3); |
| --- | --- |

c.

K-55 (2,4,6,8-tetranitro-2,4,6,8-tetraasabitsüklo[3,3,0]oktaanoon-3, tetranitrosemiglükouriil või ketobitsüklo-HMX) (CAS 130256-72-3);

| 14. | HNAD (heksanitroadamantaan) (CAS 143850-71-9); |
| --- | --- |

14.

HNAD (heksanitroadamantaan) (CAS 143850-71-9);

| 15. | HNS (heksanitrostilbeen) (CAS 20062-22-0); |
| --- | --- |

15.

HNS (heksanitrostilbeen) (CAS 20062-22-0);

| 16. | järgmised imidasoolid:






  a. | BNNII (oktahüdro-2,5-bis(nitroimino)imidaso[4,5-d]imidasool); |
| --- | --- | --- |

16.

järgmised imidasoolid:

a.

BNNII (oktahüdro-2,5-bis(nitroimino)imidaso[4,5-d]imidasool);

| b. | DNI (2,4-dinitroimidasool) (CAS 5213-49-0); |
| --- | --- |

b.

DNI (2,4-dinitroimidasool) (CAS 5213-49-0);

| c. | FDIA (1-fluoro-2,4-dinitroimidasool); |
| --- | --- |

c.

FDIA (1-fluoro-2,4-dinitroimidasool);

| d. | NTDNIA (N-(2-nitrotriasolo)-2,4-dinitroimidasool); |
| --- | --- |

d.

NTDNIA (N-(2-nitrotriasolo)-2,4-dinitroimidasool);

| e. | PTIA (1-pikrüül-2,4,5-trinitroimidasool); |
| --- | --- |

e.

PTIA (1-pikrüül-2,4,5-trinitroimidasool);

| 17. | NTNMH (1-(2-nitrotriasolo)-2-dinitrometüleenhüdrasiin); |
| --- | --- |

17.

NTNMH (1-(2-nitrotriasolo)-2-dinitrometüleenhüdrasiin);

| 18. | NTO (ONTA või 3-nitro-1,2,4-triasool-5-oon) (CAS 932-64-9); |
| --- | --- |

18.

NTO (ONTA või 3-nitro-1,2,4-triasool-5-oon) (CAS 932-64-9);

| 19. | polünitrokubaanid enam kui nelja nitrorühmaga; |
| --- | --- |

19.

polünitrokubaanid enam kui nelja nitrorühmaga;

| 20. | PYX (2,6-bis(pikrüülamino)-3,5-dinitropüridiin) (CAS 38082-89-2); |
| --- | --- |

20.

PYX (2,6-bis(pikrüülamino)-3,5-dinitropüridiin) (CAS 38082-89-2);

| 21. | RDX ja selle järgmised derivaadid:






  a. | RDX (tsüklotrimetüleentrinitramiin, tsükloniit, T4, heksahüdro-1,3,5-trinitro-1,3,5-triasiin, 1,3,5-trinitro-1,3,5-triasa-tsükloheksaan, heksogeen) (CAS 121-82-4); |
| --- | --- | --- |

21.

RDX ja selle järgmised derivaadid:

a.

RDX (tsüklotrimetüleentrinitramiin, tsükloniit, T4, heksahüdro-1,3,5-trinitro-1,3,5-triasiin, 1,3,5-trinitro-1,3,5-triasa-tsükloheksaan, heksogeen) (CAS 121-82-4);

| b. | Keto-RDX (K-6 või 2,4,6-trinitro-2,4,6-triasatsükloheksanoon) (CAS 115029-35-1); |
| --- | --- |

b.

Keto-RDX (K-6 või 2,4,6-trinitro-2,4,6-triasatsükloheksanoon) (CAS 115029-35-1);

| 22. | TAGN (triaminoguanidiinnitraat) (CAS 4000-16-2); |
| --- | --- |

22.

TAGN (triaminoguanidiinnitraat) (CAS 4000-16-2);

| 23. | TATB (triaminotrinitrobenseen) (CAS 3058-38-6) (vt ka vastavaid „lähteained” punktis ML8.g.7); |
| --- | --- |

23.

TATB (triaminotrinitrobenseen) (CAS 3058-38-6) (vt ka vastavaid „lähteained” punktis ML8.g.7);

| 24. | TEDDZ (3,3,7,7-tetrabis(difluoroamiin)oktahüdro-1,5-dinitro-1,5-diasotsiin); |
| --- | --- |

24.

TEDDZ (3,3,7,7-tetrabis(difluoroamiin)oktahüdro-1,5-dinitro-1,5-diasotsiin);

| 25. | järgmised tetrasoolid:






  a. | NTAT (nitrotriasoolaminotetrasool); |
| --- | --- | --- |

25.

järgmised tetrasoolid:

a.

NTAT (nitrotriasoolaminotetrasool);

| b. | NTNT (1-N-(2-nitrotriasolo)-4-nitrotetrasool); |
| --- | --- |

b.

NTNT (1-N-(2-nitrotriasolo)-4-nitrotetrasool);

| 26. | tetrüül (trinitrofenüülmetüülnitramiin) (CAS 479-45-8); |
| --- | --- |

26.

tetrüül (trinitrofenüülmetüülnitramiin) (CAS 479-45-8);

| 27. | TNAD (1,4,5,8-tetranitro-1,4,5,8-tetraasadekaliin) (CAS 135877-16-6) (vt ka vastavaid „lähteained” punktis ML8.g.6); |
| --- | --- |

27.

TNAD (1,4,5,8-tetranitro-1,4,5,8-tetraasadekaliin) (CAS 135877-16-6) (vt ka vastavaid „lähteained” punktis ML8.g.6);

| 28. | TNAZ (1,3,3-trinitroasetidiin) (CAS 97645-24-4) (vt ka vastavaid „lähteained” punktis ML8.g.2); |
| --- | --- |

28.

TNAZ (1,3,3-trinitroasetidiin) (CAS 97645-24-4) (vt ka vastavaid „lähteained” punktis ML8.g.2);

| 29. | TNGU (SORGUYL või tetranitroglükooluriil) (CAS 55510-03-7); |
| --- | --- |

29.

TNGU (SORGUYL või tetranitroglükooluriil) (CAS 55510-03-7);

| 30. | TNP (1,4,5,8-tetranitro-püridasino[4,5-d]püridasiin) (CAS 229176-04-9); |
| --- | --- |

30.

TNP (1,4,5,8-tetranitro-püridasino[4,5-d]püridasiin) (CAS 229176-04-9);

| 31. | järgmised triasiinid:






  a. | DNAM (2-oksü-4,6-dinitroamino-s-triasiin) (CAS 19899-80-0); |
| --- | --- | --- |

31.

järgmised triasiinid:

a.

DNAM (2-oksü-4,6-dinitroamino-s-triasiin) (CAS 19899-80-0);

| b. | NNHT (2-nitroimino-5-nitro-heksahüdro-1,3,5-triasiin) (CAS 130400-13-4); |
| --- | --- |

b.

NNHT (2-nitroimino-5-nitro-heksahüdro-1,3,5-triasiin) (CAS 130400-13-4);

| 32. | järgmised triasoolid:






  a. | 5-asido-2-nitrotriasool; |
| --- | --- | --- |

32.

järgmised triasoolid:

a.

5-asido-2-nitrotriasool;

| b. | ADHTDN (4-amino-3,5-dihüdrasino-1,2,4-triasooldinitramiid) (CAS 1614-08-0); |
| --- | --- |

b.

ADHTDN (4-amino-3,5-dihüdrasino-1,2,4-triasooldinitramiid) (CAS 1614-08-0);

| c. | ADNT (1-amino-3,5-dinitro-1,2,4-triasool); |
| --- | --- |

c.

ADNT (1-amino-3,5-dinitro-1,2,4-triasool);

| d. | BDNTA (bis(dinitrotriasool)amiin); |
| --- | --- |

d.

BDNTA (bis(dinitrotriasool)amiin);

| e. | DBT (3,3'-dinitro-5,5-bi-1,2,4-triasool) (CAS 30003-46-4); |
| --- | --- |

e.

DBT (3,3'-dinitro-5,5-bi-1,2,4-triasool) (CAS 30003-46-4);

| f. | DN.B.T (dinitrobistriasool) (CAS 70890-46-9); |
| --- | --- |

f.

DN.B.T (dinitrobistriasool) (CAS 70890-46-9);

| g. | Ei kasutata alates 2010. aastast; |
| --- | --- |

g.

Ei kasutata alates 2010. aastast;

| h. | NTDNT (1-N-(2-nitrotriasolo)-3,5-dinitrotriasool); |
| --- | --- |

h.

NTDNT (1-N-(2-nitrotriasolo)-3,5-dinitrotriasool);

| i. | PDNT (1-pikrüül-3,5-dinitrotriasool); |
| --- | --- |

i.

PDNT (1-pikrüül-3,5-dinitrotriasool);

| j. | TACOT (tetranitrobensotriasolobensotriasool) (CAS 25243-36-1). |
| --- | --- |

j.

TACOT (tetranitrobensotriasolobensotriasool) (CAS 25243-36-1).

| 33. | Punktis ML8.a loetlemata lõhkeained, millel on mis tahes järgmine omadus:






  a. | detonatsioonikiirus kõrgeimal tihedusel on suurem kui 8 700 m/s või |
| --- | --- | --- |

33.

Punktis ML8.a loetlemata lõhkeained, millel on mis tahes järgmine omadus:

a.

detonatsioonikiirus kõrgeimal tihedusel on suurem kui 8 700 m/s või

| b. | detonatsioonisurve on suurem kui 34 GPa (340 kbar). |
| --- | --- |

b.

detonatsioonisurve on suurem kui 34 GPa (340 kbar).

| 34. | Punktis ML8.a loetlemata orgaanilised lõhkeained, millel on kõik järgmised omadused:






  a. | detonatsioonisurve 25 GPa (250 kbar) või enam ja |
| --- | --- | --- |

34.

Punktis ML8.a loetlemata orgaanilised lõhkeained, millel on kõik järgmised omadused:

a.

detonatsioonisurve 25 GPa (250 kbar) või enam ja

| b. | säilitavad temperatuuril 523 K (250 °C) või enam stabiilsuse vähemalt 5 minuti jooksul. |
| --- | --- |

b.

säilitavad temperatuuril 523 K (250 °C) või enam stabiilsuse vähemalt 5 minuti jooksul.

| b. | Järgmised „raketikütused”:






  1. | mis tahes ÜRO klassile 1.1 vastav tahke „raketikütus” teoreetilise eriimpulsiga (standardtingimustel) üle 250 s mittemetallilise või üle 270 s või enam alumiinse koostise korral; |
| --- | --- | --- |

b.

Järgmised „raketikütused”:

1.

mis tahes ÜRO klassile 1.1 vastav tahke „raketikütus” teoreetilise eriimpulsiga (standardtingimustel) üle 250 s mittemetallilise või üle 270 s või enam alumiinse koostise korral;

| 2. | mis tahes ÜRO klassile 1.3 vastav tahke „raketikütus” teoreetilise eriimpulsiga (standardtingimustel) üle 230 s mittehalogeense, 250 s mittemetallilise ja 266 s metallilise koostise korral; |
| --- | --- |

2.

mis tahes ÜRO klassile 1.3 vastav tahke „raketikütus” teoreetilise eriimpulsiga (standardtingimustel) üle 230 s mittehalogeense, 250 s mittemetallilise ja 266 s metallilise koostise korral;

| 3. | „raketikütused” jõukonstandiga üle 1 200 kJ/kg; |
| --- | --- |

3.

„raketikütused” jõukonstandiga üle 1 200 kJ/kg;

| 4. | „raketikütused” püsiva lineaarse põlemiskiirusega üle 38 mm/s, mõõdetuna ühe inhibeeritud ribaga, standardtingimustel – rõhk 6,89 MPa (68,9 bar) ja temperatuur 294 K (21 °C); |
| --- | --- |

4.

„raketikütused” püsiva lineaarse põlemiskiirusega üle 38 mm/s, mõõdetuna ühe inhibeeritud ribaga, standardtingimustel – rõhk 6,89 MPa (68,9 bar) ja temperatuur 294 K (21 °C);

| 5. | elastomeer-kohandatud valatud kahealuselised „raketikütused” (EMCDB) venivusega rohkem kui 5 % temperatuuril 233 K (- 40 °C) maksimaalse pinge korral; |
| --- | --- |

5.

elastomeer-kohandatud valatud kahealuselised „raketikütused” (EMCDB) venivusega rohkem kui 5 % temperatuuril 233 K (- 40 °C) maksimaalse pinge korral;

| 6. | mis tahes „raketikütus”, mis sisaldab punktis ML8.a nimetatud aineid; |
| --- | --- |

6.

mis tahes „raketikütus”, mis sisaldab punktis ML8.a nimetatud aineid;

| 7. | sõjaliseks kasutuseks spetsiaalselt loodud „raketikütused”, mida ei ole nimetatud mujal sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas. |
| --- | --- |

7.

sõjaliseks kasutuseks spetsiaalselt loodud „raketikütused”, mida ei ole nimetatud mujal sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas.

| c. | „Pürotehnika”, kütused ja nendega seotud ained ning nende segud:






  1. | spetsiaalselt sõjaliseks otstarbeks koostatud lennukikütused; |
| --- | --- | --- |

c.

„Pürotehnika”, kütused ja nendega seotud ained ning nende segud:

1.

spetsiaalselt sõjaliseks otstarbeks koostatud lennukikütused;

| 2. | alane (alumiiniumhüdriid) (CAS 7784-21-6); |
| --- | --- |

2.

alane (alumiiniumhüdriid) (CAS 7784-21-6);

| 3. | karboraanid; dekaboraan (CAS 17702-41-9); pentaboraanid (CAS 19624-22-7 ja 18433-84-6) ja nende derivaadid; |
| --- | --- |

3.

karboraanid; dekaboraan (CAS 17702-41-9); pentaboraanid (CAS 19624-22-7 ja 18433-84-6) ja nende derivaadid;

| 4. | hüdrasiin ja selle järgmised derivaadid (vt ka hüdrasiini oksüdeerivaid derivaate punktides ML8.d.8 ja ML8.d.9):






  a. | hüdrasiin (CAS 302-01-2) kontsentratsioonis 70 % või üle selle; |
| --- | --- | --- |

4.

hüdrasiin ja selle järgmised derivaadid (vt ka hüdrasiini oksüdeerivaid derivaate punktides ML8.d.8 ja ML8.d.9):

a.

hüdrasiin (CAS 302-01-2) kontsentratsioonis 70 % või üle selle;

| b. | monometüülhüdrasiin (CAS 60-34-4); |
| --- | --- |

b.

monometüülhüdrasiin (CAS 60-34-4);

| c. | sümmeetriline dimetüülhüdrasiin (CAS 540-73-8); |
| --- | --- |

c.

sümmeetriline dimetüülhüdrasiin (CAS 540-73-8);

| d. | asümmeetriline dimetüülhüdrasiin (CAS 57-14-7); |
| --- | --- |

d.

asümmeetriline dimetüülhüdrasiin (CAS 57-14-7);

| 5. | kerakujulistest, pihustatud, kerajatest, helbelistest või peenestatud osakestest koosnevad metallilised kütused, mis on valmistatud materjalist, mis sisaldab 99 % või enam ükskõik mida järgnevast:






  a. | järgmised metallid ja nende segud:






  1. | berüllium (CAS 7440-41-7), osakeste suurusega alla 60 μm; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

kerakujulistest, pihustatud, kerajatest, helbelistest või peenestatud osakestest koosnevad metallilised kütused, mis on valmistatud materjalist, mis sisaldab 99 % või enam ükskõik mida järgnevast:

a.

järgmised metallid ja nende segud:

1.

berüllium (CAS 7440-41-7), osakeste suurusega alla 60 μm;

| 2. | rauapulber (CAS 7439-89-6), osakeste suurusega 3 μm või alla selle, mis on saadud raudoksiidi redutseerimisel vesinikuga; |
| --- | --- |

2.

rauapulber (CAS 7439-89-6), osakeste suurusega 3 μm või alla selle, mis on saadud raudoksiidi redutseerimisel vesinikuga;

| b. | segud, mis sisaldavad ükskõik mida järgnevast:






  1. | tsirkoonium (CAS 7440-67-7), magneesium (CAS 7439-95-4) ja nende sulamid osakeste suurusega alla 60 μm või |
| --- | --- | --- |

b.

segud, mis sisaldavad ükskõik mida järgnevast:

1.

tsirkoonium (CAS 7440-67-7), magneesium (CAS 7439-95-4) ja nende sulamid osakeste suurusega alla 60 μm või

| 2. | boorist (CAS 7440-42-8) või boorkarbiidist (CAS 12069-32-8) kütused puhtusega 85 % või rohkem ja osakeste suurusega alla 60 μm; |
| --- | --- |

2.

boorist (CAS 7440-42-8) või boorkarbiidist (CAS 12069-32-8) kütused puhtusega 85 % või rohkem ja osakeste suurusega alla 60 μm;

| 6. | sõjalised materjalid, mis sisaldavad spetsiaalselt leegiheitjates või süütelaskemoonas kasutamiseks koostatud süsivesinikpõletusaine paksendeid, nagu metallstearaate või -palmitaate (näiteks oktopalmitaate (CAS 637-12-7)) või M1, M2 või M3 paksendeid; |
| --- | --- |

6.

sõjalised materjalid, mis sisaldavad spetsiaalselt leegiheitjates või süütelaskemoonas kasutamiseks koostatud süsivesinikpõletusaine paksendeid, nagu metallstearaate või -palmitaate (näiteks oktopalmitaate (CAS 637-12-7)) või M1, M2 või M3 paksendeid;

| 7. | perkloraadid, kloraadid ja kromaadid segus pulbriliste metallidega või teiste kõrge energiasisaldusega kütusekomponentidega; |
| --- | --- |

7.

perkloraadid, kloraadid ja kromaadid segus pulbriliste metallidega või teiste kõrge energiasisaldusega kütusekomponentidega;

| 8. | kerakujulistest osakestest alumiiniumipulber (CAS 7429-90-5), osakeste suurusega 60 μm või alla selle, mis on valmistatud materjalist alumiiniumisisaldusega 99 % või rohkem; |
| --- | --- |

8.

kerakujulistest osakestest alumiiniumipulber (CAS 7429-90-5), osakeste suurusega 60 μm või alla selle, mis on valmistatud materjalist alumiiniumisisaldusega 99 % või rohkem;

| 9. | titaani alahüdriid (TiHn) stöhhiomeetriaga n = 0,65–1,68. |
| --- | --- |

9.

titaani alahüdriid (TiHn) stöhhiomeetriaga n = 0,65–1,68.

| Märkus 1. | Punktis ML8.c.1 nimetatud lennukikütuste alla kuuluvad ainult lõpptooted, mitte nende koostisosad. |
| --- | --- |

Märkus 1.

Punktis ML8.c.1 nimetatud lennukikütuste alla kuuluvad ainult lõpptooted, mitte nende koostisosad.

| Märkus 2. | Punkti ML8.c.4.a ei kohaldata spetsiaalselt korrosioonitõrjeks koostatud hüdrasiinisegude suhtes. |
| --- | --- |

Märkus 2.

Punkti ML8.c.4.a ei kohaldata spetsiaalselt korrosioonitõrjeks koostatud hüdrasiinisegude suhtes.

| Märkus 3. | Punkti ML8.c.5 kohaldatakse lõhkeainete ja kütuse suhtes, sõltumata sellest, kas metallid või sulamid on kapseldatud alumiiniumis, magneesiumis, tsirkooniumis või berülliumis või mitte. |
| --- | --- |

Märkus 3.

Punkti ML8.c.5 kohaldatakse lõhkeainete ja kütuse suhtes, sõltumata sellest, kas metallid või sulamid on kapseldatud alumiiniumis, magneesiumis, tsirkooniumis või berülliumis või mitte.

| Märkus 4. | Punkti ML8.c.5.b.2 ei kohaldata boori ja boorkarbiidi suhtes, mida on rikastatud boor-10-ga (boor-10 sisaldus 20 % või rohkem). |
| --- | --- |

Märkus 4.

Punkti ML8.c.5.b.2 ei kohaldata boori ja boorkarbiidi suhtes, mida on rikastatud boor-10-ga (boor-10 sisaldus 20 % või rohkem).

| Märkus 5.: | Punkti ML8.c.5.b kohaldatakse ainult selliste osakestest koosnevate metalliliste kütuste suhtes, mis on segatud muude ainetega, et moodustada sõjaliseks otstarbeks koostatud segu, näiteks vedelad suspensioonilaadsed raketikütused, tahked raketikütused või pürotehnilised segud. |
| --- | --- |

Märkus 5.:

Punkti ML8.c.5.b kohaldatakse ainult selliste osakestest koosnevate metalliliste kütuste suhtes, mis on segatud muude ainetega, et moodustada sõjaliseks otstarbeks koostatud segu, näiteks vedelad suspensioonilaadsed raketikütused, tahked raketikütused või pürotehnilised segud.

| d. | Järgmised oksüdeerijad ja nende segud:






  1. | ADN (ammooniumdinitramiid või SR 12) (CAS 140456-78-6); |
| --- | --- | --- |

d.

Järgmised oksüdeerijad ja nende segud:

1.

ADN (ammooniumdinitramiid või SR 12) (CAS 140456-78-6);

| 2. | AP (ammooniumperkloraat) (CAS 7790-98-9); |
| --- | --- |

2.

AP (ammooniumperkloraat) (CAS 7790-98-9);

| 3 | ühendid, mis sisaldavad fluori ja mis tahes järgmist:






  a. | muud halogeenid; |
| --- | --- | --- |

3

ühendid, mis sisaldavad fluori ja mis tahes järgmist:

a.

muud halogeenid;

| b. | hapnik või |
| --- | --- |

b.

hapnik või

| c. | lämmastik. |
| --- | --- |

c.

lämmastik.

| Märkus 1. | Punkti ML8.d.3 ei kohaldata kloortrifluoriidi suhtes (CAS 7790-91-2). |
| --- | --- |

Märkus 1.

Punkti ML8.d.3 ei kohaldata kloortrifluoriidi suhtes (CAS 7790-91-2).

| Märkus 2. | Punkti ML8.d.3 ei kohaldata gaasilises olekus lämmastiktrifluoriidi (CAS 7783-54-2) suhtes. |
| --- | --- |

Märkus 2.

Punkti ML8.d.3 ei kohaldata gaasilises olekus lämmastiktrifluoriidi (CAS 7783-54-2) suhtes.

| 4. | DNAD (1,3-dinitro-1,3-diasetidiin) (CAS 78246-06-7); |
| --- | --- |

4.

DNAD (1,3-dinitro-1,3-diasetidiin) (CAS 78246-06-7);

| 5. | HAN (hüdroksüülammooniumnitraat) (CAS 13465-08-2); |
| --- | --- |

5.

HAN (hüdroksüülammooniumnitraat) (CAS 13465-08-2);

| 6. | HAP (hüdroksüülammooniumperkloraat) (CAS 15588-62-2); |
| --- | --- |

6.

HAP (hüdroksüülammooniumperkloraat) (CAS 15588-62-2);

| 7. | HFN (hüdrasiiniumnitroformiaat) (CAS 20773-28-8); |
| --- | --- |

7.

HFN (hüdrasiiniumnitroformiaat) (CAS 20773-28-8);

| 8. | hüdrasiinnitraat (CAS 37836-27-4); |
| --- | --- |

8.

hüdrasiinnitraat (CAS 37836-27-4);

| 9. | hüdrasiinperkloraat (CAS 27978-54-7); |
| --- | --- |

9.

hüdrasiinperkloraat (CAS 27978-54-7);

| 10. | vedelad oksüdeerijad, mis koosnevad inhibiitoriga punasest suitsevast lämmastikhappest (IRFNA) (CAS 8007-58-7) või sisaldavad seda.








  Märkus. | Punkti ML8.d.10 ei kohaldata inhibiitorita suitseva lämmastikhappe suhtes. |
| --- | --- | --- |

10.

vedelad oksüdeerijad, mis koosnevad inhibiitoriga punasest suitsevast lämmastikhappest (IRFNA) (CAS 8007-58-7) või sisaldavad seda.

Märkus.

Punkti ML8.d.10 ei kohaldata inhibiitorita suitseva lämmastikhappe suhtes.

| e. | Järgmised sideained, plastifikaatorid, monomeerid ja polümeerid:






  1. | AMMO (asidometüülmetüüloksetaan ja selle polümeerid) (CAS 90683-29-7) (vt ka vastavaid „lähteaineid” punktis ML8.g.1); |
| --- | --- | --- |

e.

Järgmised sideained, plastifikaatorid, monomeerid ja polümeerid:

1.

AMMO (asidometüülmetüüloksetaan ja selle polümeerid) (CAS 90683-29-7) (vt ka vastavaid „lähteaineid” punktis ML8.g.1);

| 2. | BAMO (bisasidometüüloksetaan ja selle polümeerid) (CAS 17607-20-4) (vt ka vastavaid „lähteaineid” punktis ML8.g.1); |
| --- | --- |

2.

BAMO (bisasidometüüloksetaan ja selle polümeerid) (CAS 17607-20-4) (vt ka vastavaid „lähteaineid” punktis ML8.g.1);

| 3. | BDNPA (bis(2,2-dinitropropüül)atsetaal) (CAS 5108-69-0); |
| --- | --- |

3.

BDNPA (bis(2,2-dinitropropüül)atsetaal) (CAS 5108-69-0);

| 4. | BDNPF (bis(2,2-dinitropropüül)formaal) (CAS 5917-61-3); |
| --- | --- |

4.

BDNPF (bis(2,2-dinitropropüül)formaal) (CAS 5917-61-3);

| 5. | BTTN (butaantriooltrinitraat ) (CAS 6659-60-5) (vt ka vastavaid „lähteaineid” punktis ML8.g.8); |
| --- | --- |

5.

BTTN (butaantriooltrinitraat ) (CAS 6659-60-5) (vt ka vastavaid „lähteaineid” punktis ML8.g.8);

| 6. | kõrge siseenergiaga spetsiaalselt sõjaliseks otstarbeks koostatud monomeerid, plastifikaatorid või polümeerid, mis sisaldavad ükskõik mida järgnevast:






  a. | nitrorühmad; |
| --- | --- | --- |

6.

kõrge siseenergiaga spetsiaalselt sõjaliseks otstarbeks koostatud monomeerid, plastifikaatorid või polümeerid, mis sisaldavad ükskõik mida järgnevast:

a.

nitrorühmad;

| b. | asidorühmad; |
| --- | --- |

b.

asidorühmad;

| c. | nitraatrühmad; |
| --- | --- |

c.

nitraatrühmad;

| d. | nitrasatrühmad või |
| --- | --- |

d.

nitrasatrühmad või

| e. | difluoroaminorühmad; |
| --- | --- |

e.

difluoroaminorühmad;

| 7. | FAMAO (3-difluoroaminometüül-3-asidometüüloksetaan) ja selle polümeerid; |
| --- | --- |

7.

FAMAO (3-difluoroaminometüül-3-asidometüüloksetaan) ja selle polümeerid;

| 8. | FEFO (bis(2-fluoro-2,2-dinitroetüül)formaal) (CAS 17003-79-1); |
| --- | --- |

8.

FEFO (bis(2-fluoro-2,2-dinitroetüül)formaal) (CAS 17003-79-1);

| 9. | FPF-1 (polü-2,2,3,3,4,4-heksafluoropentaan-1,5-dioolformaal) (CAS 376-90-9); |
| --- | --- |

9.

FPF-1 (polü-2,2,3,3,4,4-heksafluoropentaan-1,5-dioolformaal) (CAS 376-90-9);

| 10. | FPF-3 (polü-2,4,4,5,5,6,6-heptafluoro-2-trifluorometüül-3-oksaheptaan-1,7-dioolformaal); |
| --- | --- |

10.

FPF-3 (polü-2,4,4,5,5,6,6-heptafluoro-2-trifluorometüül-3-oksaheptaan-1,7-dioolformaal);

| 11. | GAP (glütsidülasiid-polümeer) (CAS 143178-24-9) ja selle derivaadid; |
| --- | --- |

11.

GAP (glütsidülasiid-polümeer) (CAS 143178-24-9) ja selle derivaadid;

| 12. | HTPB (hüdroksüül-termineeritud polübutadieen), mille hüdroksüülfunktsionaalsus jääb vahemikku 2,2–2,4, hüdroksüülarv on väiksem kui 0,77 meq/g ja viskoossus 30 °C juures väiksem kui 47 puaasi (CAS 69102-90-5); |
| --- | --- |

12.

HTPB (hüdroksüül-termineeritud polübutadieen), mille hüdroksüülfunktsionaalsus jääb vahemikku 2,2–2,4, hüdroksüülarv on väiksem kui 0,77 meq/g ja viskoossus 30 °C juures väiksem kui 47 puaasi (CAS 69102-90-5);

| 13. | alkohol-funktsionaalne polüepikloorhüdriin, mille molekulmass on alla 10 000:






  a. | polüepikloorhüdriindiool; |
| --- | --- | --- |

13.

alkohol-funktsionaalne polüepikloorhüdriin, mille molekulmass on alla 10 000:

a.

polüepikloorhüdriindiool;

| b. | polüepikloorhüdriintriool; |
| --- | --- |

b.

polüepikloorhüdriintriool;

| 14. | NENA-d (nitratoetüülnitramiinühendid) (CAS 17096-47-8, 85068-73-1, 82486-83-7, 82486-82-6 ja 85954-06-9); |
| --- | --- |

14.

NENA-d (nitratoetüülnitramiinühendid) (CAS 17096-47-8, 85068-73-1, 82486-83-7, 82486-82-6 ja 85954-06-9);

| 15. | PGN (polü-GLYN, polüglütsidüülnitraat või polü(nitratometüüloksiraan)) (CAS 27814-48-8); |
| --- | --- |

15.

PGN (polü-GLYN, polüglütsidüülnitraat või polü(nitratometüüloksiraan)) (CAS 27814-48-8);

| 16. | polü-NIMMO (polünitratometüülmetüüloksüetaan) või polü-NMMO (polü[3-nitratometüül-3-metüül-oksüetaan]) (CAS 84051-81-0); |
| --- | --- |

16.

polü-NIMMO (polünitratometüülmetüüloksüetaan) või polü-NMMO (polü[3-nitratometüül-3-metüül-oksüetaan]) (CAS 84051-81-0);

| 17. | polünitroortokarbonaadid; |
| --- | --- |

17.

polünitroortokarbonaadid;

| 18. | TVOPA (1,2,3-tris[1,2-bis(difluoroamino)etoksü]propaan või tris-vinoksüpropaanadukt) (CAS 53159-39-0). |
| --- | --- |

18.

TVOPA (1,2,3-tris[1,2-bis(difluoroamino)etoksü]propaan või tris-vinoksüpropaanadukt) (CAS 53159-39-0).

| f. | Järgmised „lisaained”:






  1. | aluseline vasksalitsülaat (CAS 62320-94-9); |
| --- | --- | --- |

f.

Järgmised „lisaained”:

1.

aluseline vasksalitsülaat (CAS 62320-94-9);

| 2. | BHEGA (bis(2-hüdroksüetüül)glükoolamiid) (CAS 17409-41-5); |
| --- | --- |

2.

BHEGA (bis(2-hüdroksüetüül)glükoolamiid) (CAS 17409-41-5);

| 3. | BNO (butadieennitriiloksiid); |
| --- | --- |

3.

BNO (butadieennitriiloksiid);

| 4. | järgmised ferrotseeni derivaadid:






  a. | butatseen (CAS 125856-62-4); |
| --- | --- | --- |

4.

järgmised ferrotseeni derivaadid:

a.

butatseen (CAS 125856-62-4);

| b. | katotseen (2,2-bis-etüülferrotsenüülpropaan) (CAS 37206-42-1); |
| --- | --- |

b.

katotseen (2,2-bis-etüülferrotsenüülpropaan) (CAS 37206-42-1);

| c. | ferrotseenkarboksüülhapped, sealhulgas: | ferrotseenkarboksüülhape (CAS 1271-42-7), |
| --- | --- | --- |

c.

ferrotseenkarboksüülhapped, sealhulgas:

ferrotseenkarboksüülhape (CAS 1271-42-7),

| | 1,1'-ferrotseendikarboksüülhape (CAS 1293-87-4); |
| --- | --- |

1,1'-ferrotseendikarboksüülhape (CAS 1293-87-4);

| d. | n-butüülferrotseen (CAS 31904-29-7); |
| --- | --- |

d.

n-butüülferrotseen (CAS 31904-29-7);

| e. | muud polümeerse ferrotseeni adukt-derivaadid; |
| --- | --- |

e.

muud polümeerse ferrotseeni adukt-derivaadid;

| 5. | plii-ß-resortsülaat (CAS 20936-32-7); |
| --- | --- |

5.

plii-ß-resortsülaat (CAS 20936-32-7);

| 6. | pliitsitraat (CAS 14450-60-3); |
| --- | --- |

6.

pliitsitraat (CAS 14450-60-3);

| 7. | ß-resortsilaadi või salitsülaatide plii-vaskkelaadid (CAS 68411-07-4); |
| --- | --- |

7.

ß-resortsilaadi või salitsülaatide plii-vaskkelaadid (CAS 68411-07-4);

| 8. | pliimaleaat (CAS 19136-34-6); |
| --- | --- |

8.

pliimaleaat (CAS 19136-34-6);

| 9. | pliisalitsülaat (CAS 15748-73-9); |
| --- | --- |

9.

pliisalitsülaat (CAS 15748-73-9);

| 10. | pliistannaat (CAS 12036-31-6); |
| --- | --- |

10.

pliistannaat (CAS 12036-31-6);

| 11. | MAPO (tris-1-(2-metüül)asiridinüülfosfiinoksiid) (CAS 57-39-6); BOBBA 8 (bis(2-metüülasiridinüül)-2-(2-hüdroksüpropaanoksü)propüülaminofosfiinoksiid); ja teised MAPO derivaadid; |
| --- | --- |

11.

MAPO (tris-1-(2-metüül)asiridinüülfosfiinoksiid) (CAS 57-39-6); BOBBA 8 (bis(2-metüülasiridinüül)-2-(2-hüdroksüpropaanoksü)propüülaminofosfiinoksiid); ja teised MAPO derivaadid;

| 12. | metüül-BAPO (bis(2-metüülasiridinüül)metüülaminofosfiinoksiid) (CAS 85068-72-0); |
| --- | --- |

12.

metüül-BAPO (bis(2-metüülasiridinüül)metüülaminofosfiinoksiid) (CAS 85068-72-0);

| 13. | n-metüül-p-nitroaniliin (CAS 100-15-2); |
| --- | --- |

13.

n-metüül-p-nitroaniliin (CAS 100-15-2);

| 14. | 3-nitrasa-1,5-pentaandiisotsüanaat (CAS 7406-61-9); |
| --- | --- |

14.

3-nitrasa-1,5-pentaandiisotsüanaat (CAS 7406-61-9);

| 15. | järgmised metallorgaanilised sidusreaktiivid:






  a. | neopentüül(diallüül)oksütris(dioktüül)fosfatotitanaat (CAS 103850-22-2), samuti tuntud kui titaan IV, 2,2[bis(2-propenolatometüül)butanolatotris(dioktüül)fosfaat] (CAS 110438-25-0) või LICA 12 (CAS 103850-22-2); |
| --- | --- | --- |

15.

järgmised metallorgaanilised sidusreaktiivid:

a.

neopentüül(diallüül)oksütris(dioktüül)fosfatotitanaat (CAS 103850-22-2), samuti tuntud kui titaan IV, 2,2[bis(2-propenolatometüül)butanolatotris(dioktüül)fosfaat] (CAS 110438-25-0) või LICA 12 (CAS 103850-22-2);

| b. | titaan IV, [(2-propeen-1-olato)metüülpropanolatometüül]butaan-1-olatotris(dioktüül)pürofosfaat ehk KR 3538; |
| --- | --- |

b.

titaan IV, [(2-propeen-1-olato)metüülpropanolatometüül]butaan-1-olatotris(dioktüül)pürofosfaat ehk KR 3538;

| c. | titaan IV, [(2-propeen-1-olato)metüülpropanolatometüül]butaan-1-olatotris(dioktüül)pürofosfaat; |
| --- | --- |

c.

titaan IV, [(2-propeen-1-olato)metüülpropanolatometüül]butaan-1-olatotris(dioktüül)pürofosfaat;

| 16. | polütsüanodifluoroaminoetüleenoksiid; |
| --- | --- |

16.

polütsüanodifluoroaminoetüleenoksiid;

| 17. | polüfunktsionaalsed asiridiinamiidid isoftaal-, trimesüül- (BITA- või butüleenimiintrimesamiid-), isotsüanuur- või trimetüüladipiinskelettidega ja 2-metüül- või 2-etüül-asendajatega asiridiintsüklis; |
| --- | --- |

17.

polüfunktsionaalsed asiridiinamiidid isoftaal-, trimesüül- (BITA- või butüleenimiintrimesamiid-), isotsüanuur- või trimetüüladipiinskelettidega ja 2-metüül- või 2-etüül-asendajatega asiridiintsüklis;

| 18. | polüpropüleenimiin (2-metüülasiridiin) (CAS 75-55-8); |
| --- | --- |

18.

polüpropüleenimiin (2-metüülasiridiin) (CAS 75-55-8);

| 19. | ülipeen raudoksiid (Fe2O3) (CAS 1317-60-8) eripinnaga üle 250 m2/g ja keskmise osakeste suurusega 3,0 nm või vähem; |
| --- | --- |

19.

ülipeen raudoksiid (Fe2O3) (CAS 1317-60-8) eripinnaga üle 250 m2/g ja keskmise osakeste suurusega 3,0 nm või vähem;

| 20. | TEPAN (tetraetüleenpentaamiinakrüülnitriil) (CAS 68412-45-3); tsüanoetüleeritud polüamiinid ja nende soolad; |
| --- | --- |

20.

TEPAN (tetraetüleenpentaamiinakrüülnitriil) (CAS 68412-45-3); tsüanoetüleeritud polüamiinid ja nende soolad;

| 21. | TEPANOL (tetraetüleenpentaamiinakrüülnitriilglütsidool) (CAS 68412-46-4); tsüanoetüleeritud polüamiinide aduktid glütsidooliga ja nende soolad; |
| --- | --- |

21.

TEPANOL (tetraetüleenpentaamiinakrüülnitriilglütsidool) (CAS 68412-46-4); tsüanoetüleeritud polüamiinide aduktid glütsidooliga ja nende soolad;

| 22. | TPB (trifenüülvismut) (CAS 603-33-8). |
| --- | --- |

22.

TPB (trifenüülvismut) (CAS 603-33-8).

| g. | Järgmised „lähteained”:








  NB. | Punktis ML8.g viidatakse nimetatud „kõrge siseenergiaga materjalidele”, mida neist ainetest valmistatakse. |
| --- | --- | --- |

g.

Järgmised „lähteained”:

NB.

Punktis ML8.g viidatakse nimetatud „kõrge siseenergiaga materjalidele”, mida neist ainetest valmistatakse.

| 1. | BCMO (bis-klorometüüloksetaan) (CAS 142173-26-0) (vt samuti punkte ML8.e.1 ja ML8.e.2); |
| --- | --- |

1.

BCMO (bis-klorometüüloksetaan) (CAS 142173-26-0) (vt samuti punkte ML8.e.1 ja ML8.e.2);

| 2. | dinitroasetidiin-t-butüülsool (CAS 125735-38-8) (vt samuti punkti ML8.a.28); |
| --- | --- |

2.

dinitroasetidiin-t-butüülsool (CAS 125735-38-8) (vt samuti punkti ML8.a.28);

| 3. | HBIW (heksabensüülheksaasaisovürtsitaan) (CAS 124782-15-6) (vt samuti punkti ML8.a.4); |
| --- | --- |

3.

HBIW (heksabensüülheksaasaisovürtsitaan) (CAS 124782-15-6) (vt samuti punkti ML8.a.4);

| 4. | TAIW (tetraatsetüüldibensüülheksaasaisovürtsitaan) (vt samuti punkti ML8.a.4); (CAS 182763-60-6); |
| --- | --- |

4.

TAIW (tetraatsetüüldibensüülheksaasaisovürtsitaan) (vt samuti punkti ML8.a.4); (CAS 182763-60-6);

| 5. | 1,3,5,7-tetraatsetüül-1,3,5,7-tetraasatsüklooktaan (TAT) (CAS 41378-98-7) (vt samuti punkti ML8.a.13); |
| --- | --- |

5.

1,3,5,7-tetraatsetüül-1,3,5,7-tetraasatsüklooktaan (TAT) (CAS 41378-98-7) (vt samuti punkti ML8.a.13);

| 6. | 1,4,5,8-tetraasadekaliin (CAS 5409-42-7) (vt samuti punkti ML8.a.27); |
| --- | --- |

6.

1,4,5,8-tetraasadekaliin (CAS 5409-42-7) (vt samuti punkti ML8.a.27);

| 7. | 1,3,5-triklorobenseen (CAS 108-70-3) (vt samuti punkti ML8.a.23); |
| --- | --- |

7.

1,3,5-triklorobenseen (CAS 108-70-3) (vt samuti punkti ML8.a.23);

| 8. | 1,2,4-trihüdroksübutaan (butaan-1,2,4-triool) (CAS 3068-00-6) (vt samuti punkti ML8.e.5). |
| --- | --- |

8.

1,2,4-trihüdroksübutaan (butaan-1,2,4-triool) (CAS 3068-00-6) (vt samuti punkti ML8.e.5).

| Märkus 5. | Ei kasutata alates 2009. aastast. |
| --- | --- |

Märkus 5.

| Märkus 6. | Kategooriat ML8 ei kohaldata järgmiste ainete suhtes, välja arvatud juhul, kui need ained esinevad ühendites punktis ML8.a nimetatud „kõrge siseenergiaga materjalide” või punktis ML8.c nimetatud pulbriliste metallidega, või on nendega segatud:







  a. | ammooniumpikraat (CAS 131-74-8); |
| --- | --- | --- |

Märkus 6.

a.

ammooniumpikraat (CAS 131-74-8);

| b. | must püssirohi; |
| --- | --- |

b.

must püssirohi;

| c. | heksanitrodifenüülamiin (CAS 131-73-7); |
| --- | --- |

c.

heksanitrodifenüülamiin (CAS 131-73-7);

| d. | difluoroamiin (CAS 10405-27-3); |
| --- | --- |

d.

difluoroamiin (CAS 10405-27-3);

| e. | nitrotärklis (CAS9056-38-6); |
| --- | --- |

e.

nitrotärklis (CAS9056-38-6);

| f. | kaaliumnitraat (CAS 7757-79-1); |
| --- | --- |

f.

kaaliumnitraat (CAS 7757-79-1);

| g. | tetranitronaftaleen; |
| --- | --- |

g.

tetranitronaftaleen;

| h. | trinitroanisool; |
| --- | --- |

h.

trinitroanisool;

| i. | trinitronaftaleen; |
| --- | --- |

i.

trinitronaftaleen;

| j. | trinitroksüleen; |
| --- | --- |

j.

trinitroksüleen;

| k. | n-pürrolidinoon; 1-metüül-2-pürrolidinoon (CAS 872-50-4); |
| --- | --- |

k.

n-pürrolidinoon; 1-metüül-2-pürrolidinoon (CAS 872-50-4);

| l. | dioktüülmaleaat (CAS 142-16-5); |
| --- | --- |

l.

dioktüülmaleaat (CAS 142-16-5);

| m. | etüülheksüülakrülaat (CAS 103-11-7); |
| --- | --- |

m.

etüülheksüülakrülaat (CAS 103-11-7);

| n. | trietüülalumiinium (TEA) (CAS 97-93-8), trimetüülalumiinium (TMA) (CAS 75-24-1) ja muud pürofoorsed liitiumi-, naatriumi-, magneesiumi-, tsingi- või booripõhised heteroalküülid ja -arüülid; |
| --- | --- |

n.

trietüülalumiinium (TEA) (CAS 97-93-8), trimetüülalumiinium (TMA) (CAS 75-24-1) ja muud pürofoorsed liitiumi-, naatriumi-, magneesiumi-, tsingi- või booripõhised heteroalküülid ja -arüülid;

| o. | nitrotselluloos (CAS 9004-70-0); |
| --- | --- |

o.

nitrotselluloos (CAS 9004-70-0);

| p. | nitroglütseriin (ehk glütserooltrinitraat, trinitroglütseriin, NG) (CAS 55-63-0); |
| --- | --- |

p.

nitroglütseriin (ehk glütserooltrinitraat, trinitroglütseriin, NG) (CAS 55-63-0);

| q. | 2,4,6- trinitrotolueen (TNT) (CAS 118-96-7); |
| --- | --- |

q.

2,4,6- trinitrotolueen (TNT) (CAS 118-96-7);

| r. | etüleendiamiindinitraat (EDDN) (CAS 20829-66-7); |
| --- | --- |

r.

etüleendiamiindinitraat (EDDN) (CAS 20829-66-7);

| s. | pentaerütritooltetranitraat (PETN) (CAS 78-11-5); |
| --- | --- |

s.

pentaerütritooltetranitraat (PETN) (CAS 78-11-5);

| t. | pliiasiid (CAS 13424-46-9), neutraalne pliistüfnaat (CAS 15245-44-0) ja aluseline pliistüfnaat (CAS 12403-82-6), ja asiide või asiidkomplekse sisaldavad initsieerivad lõhkeained ja löökpadrunisegud; |
| --- | --- |

t.

pliiasiid (CAS 13424-46-9), neutraalne pliistüfnaat (CAS 15245-44-0) ja aluseline pliistüfnaat (CAS 12403-82-6), ja asiide või asiidkomplekse sisaldavad initsieerivad lõhkeained ja löökpadrunisegud;

| u. | trietüleenglükooldinitraat (TEGDN)(CAS 111-22-8); |
| --- | --- |

u.

trietüleenglükooldinitraat (TEGDN)(CAS 111-22-8);

| v. | 2,4,6- trinitroresortsinool (stüfniinhape) (CAS 82-71-3); |
| --- | --- |

v.

2,4,6- trinitroresortsinool (stüfniinhape) (CAS 82-71-3);

| w. | dietüüldifenüüluurea (CAS 85-98-3); dimetüüldifenüüluurea (CAS 611-92-7); metüületüüldifenüüluurea [tsentraliidid]; |
| --- | --- |

w.

dietüüldifenüüluurea (CAS 85-98-3); dimetüüldifenüüluurea (CAS 611-92-7); metüületüüldifenüüluurea [tsentraliidid];

| x. | N,N-difenüüluurea (asümmeetriline difenüüluurea) (CAS 603-54-3); |
| --- | --- |

x.

N,N-difenüüluurea (asümmeetriline difenüüluurea) (CAS 603-54-3);

| y. | metüül-N,N-difenüüluurea (asümmeetriline metüüldifenüüluurea) (CAS 13114-72-2); |
| --- | --- |

y.

metüül-N,N-difenüüluurea (asümmeetriline metüüldifenüüluurea) (CAS 13114-72-2);

| z. | etüül-N,N-difenüüluurea (asümmeetriline etüüldifenüüluurea) (CAS 64544-71-4); |
| --- | --- |

z.

etüül-N,N-difenüüluurea (asümmeetriline etüüldifenüüluurea) (CAS 64544-71-4);

| aa. | 2-nitrodifenüülamiin (2-NDPA)(CAS 119-75-5); |
| --- | --- |

aa.

2-nitrodifenüülamiin (2-NDPA)(CAS 119-75-5);

| bb. | 4-nitrodifenüülamiin (4-NDPA)(CAS 836-30-6); |
| --- | --- |

bb.

4-nitrodifenüülamiin (4-NDPA)(CAS 836-30-6);

| cc. | 2,2-dinitropropanool (CAS 918-52-5); |
| --- | --- |

cc.

2,2-dinitropropanool (CAS 918-52-5);

| dd. | nitroguanidiin (CAS 556-88-7) (vt ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkti 1C011.d). |
| --- | --- |

dd.

nitroguanidiin (CAS 556-88-7) (vt ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkti 1C011.d).

| Märkus 7. | Kategooriat ML8 ei kohaldata ammooniumperkloraadi (ML8.d.2) ja NTO (ML8.a.18) suhtes, mis on spetsiaalselt koostatud tsiviilotstarbeliste gaasi tootmisseadmete jaoks ning millel on kõik järgmised omadused:







  a. | need ained esinevad ühendites mitteaktiivsete temperatuurikindlate sideainete või plastifikaatoritega või on nendega segatud; |
| --- | --- | --- |

Märkus 7.

a.

need ained esinevad ühendites mitteaktiivsete temperatuurikindlate sideainete või plastifikaatoritega või on nendega segatud;

| b. | ammooniumperkloraat (ML8.d.2) moodustab maksimaalselt 80 % nende aktiivsest massist; |
| --- | --- |

b.

ammooniumperkloraat (ML8.d.2) moodustab maksimaalselt 80 % nende aktiivsest massist;

| c. | NTO (ML8.a.18) sisaldus on kuni 4 g ja |
| --- | --- |

c.

NTO (ML8.a.18) sisaldus on kuni 4 g ja

| d. | individuaalne mass on alla 250 g. |
| --- | --- |

d.

individuaalne mass on alla 250 g.

ML9
  Sõjalaevad (pealvee- või allveelaevad), spetsiaalne merenduslik varustus, lisaseadmed, komponendid ja muud pealveelaevad

| NB. | Juhtimis- ja navigatsiooniseadmete kohta vt kategooriat ML11. |
| --- | --- |

NB.

Juhtimis- ja navigatsiooniseadmete kohta vt kategooriat ML11.

| a. | Järgmised laevad ja komponendid:






  1. | spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud laevad (pealvee- või allveelaevad), olenemata nende tehnilisest seisundist ning sellest, kas nad kannavad relvasüsteeme, soomustust või mitte, samuti selliste laevade kered ja kerede osad, ning nende spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud komponendid; |
| --- | --- | --- |

a.

Järgmised laevad ja komponendid:

1.

spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud laevad (pealvee- või allveelaevad), olenemata nende tehnilisest seisundist ning sellest, kas nad kannavad relvasüsteeme, soomustust või mitte, samuti selliste laevade kered ja kerede osad, ning nende spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud komponendid;

| 2. | punktis ML9.a.1. nimetamata pealveelaevad, millele on kinnitatud või millega on integreeritud mis tahes järgmine:






  a. | kategoorias ML1 nimetatud automaattulirelvad kaliibriga 12,7 mm või rohkem või kategooriates ML2, ML4, ML12 või ML19 nimetatud relvad või selliste relvade ‘relvaalused’ või kinnituskohad.


  Tehniline märkus



  ‘Relvaalused’ on relvade paigaldamiseks ette nähtud alused või struktuuri tugevdused. |
| --- | --- | --- |

2.

punktis ML9.a.1. nimetamata pealveelaevad, millele on kinnitatud või millega on integreeritud mis tahes järgmine:

a.

kategoorias ML1 nimetatud automaattulirelvad kaliibriga 12,7 mm või rohkem või kategooriates ML2, ML4, ML12 või ML19 nimetatud relvad või selliste relvade ‘relvaalused’ või kinnituskohad.

Tehniline märkus

‘Relvaalused’ on relvade paigaldamiseks ette nähtud alused või struktuuri tugevdused.

| b. | kategoorias ML5 nimetatud tulejuhtimissüsteemid; |
| --- | --- |

b.

kategoorias ML5 nimetatud tulejuhtimissüsteemid;

| c. | millel on kõik järgmised omadused:






  1. | ‘kaitse keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumarünnakute vastu (CBRN-kaitse)’ja |
| --- | --- | --- |

c.

millel on kõik järgmised omadused:

1.

‘kaitse keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumarünnakute vastu (CBRN-kaitse)’ja

| 2. | ‘eelmärgamise või uhtmise süsteem’ saaste eemaldamiseks või |
| --- | --- |

2.

‘eelmärgamise või uhtmise süsteem’ saaste eemaldamiseks või

Tehnilised märkused

| 1. | ‘CBRN-kaitse’ on autonoomne siseruum, mis võimaldab näiteks ruumi ülesurvestamist, ventilatsioonisüsteemide isoleerimist ning millel on piiratud arv CBRN-filtritega ventilatsiooniavasid ja piiratud arv õhukindlaid juurdepääsupunkte. |
| --- | --- |

1.

‘CBRN-kaitse’ on autonoomne siseruum, mis võimaldab näiteks ruumi ülesurvestamist, ventilatsioonisüsteemide isoleerimist ning millel on piiratud arv CBRN-filtritega ventilatsiooniavasid ja piiratud arv õhukindlaid juurdepääsupunkte.

| 2. | ‘Eelmärgamise või uhtmise süsteem’ on merevee piserdamise süsteem, mis võimaldab samaaegselt kasta märjaks nii laeva tekid kui laevakere pealmise konstruktsiooni. |
| --- | --- |

2.

‘Eelmärgamise või uhtmise süsteem’ on merevee piserdamise süsteem, mis võimaldab samaaegselt kasta märjaks nii laeva tekid kui laevakere pealmise konstruktsiooni.

| d. | punktides ML4.b, ML5.c või ML11.a nimetatud aktiivsed vastumeetmete rakendamise süsteemid, millel on mis tahes järgmine omadus:






  1. | ‘CBRN-kaitse’; |
| --- | --- | --- |

d.

punktides ML4.b, ML5.c või ML11.a nimetatud aktiivsed vastumeetmete rakendamise süsteemid, millel on mis tahes järgmine omadus:

1.

‘CBRN-kaitse’;

| 2. | kere ja tekiehitised, mis on spetsiaalselt loodud radariristlõike (RCS) vähendamiseks; |
| --- | --- |

2.

kere ja tekiehitised, mis on spetsiaalselt loodud radariristlõike (RCS) vähendamiseks;

| 3. | soojusvarjestuse seadmed (nt heitgaasi jahutamise süsteem), välja arvatud seadmed, mis on spetsiaalselt loodud elektrijaamade üldise tõhususe suurendamiseks või keskkonnamõju vähendamiseks; või |
| --- | --- |

3.

soojusvarjestuse seadmed (nt heitgaasi jahutamise süsteem), välja arvatud seadmed, mis on spetsiaalselt loodud elektrijaamade üldise tõhususe suurendamiseks või keskkonnamõju vähendamiseks; või

| 4. | demagneetimise süsteem, mis on loodud laeva magnetvälja mõju vähendamiseks. |
| --- | --- |

4.

demagneetimise süsteem, mis on loodud laeva magnetvälja mõju vähendamiseks.

| b. | Järgmised spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud mootorid ja tõukejõusüsteemid ja nende spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud komponendid:






  1. | diiselmootorid, mis on spetsiaalselt loodud allveelaevadele ja millel on kõik järgmised omadused:






  a. | väljundvõimsus 1,12 MW (1 500 hj) või rohkem ja |
| --- | --- | --- | --- |

b.

Järgmised spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud mootorid ja tõukejõusüsteemid ja nende spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud komponendid:

1.

diiselmootorid, mis on spetsiaalselt loodud allveelaevadele ja millel on kõik järgmised omadused:

a.

väljundvõimsus 1,12 MW (1 500 hj) või rohkem ja

| b. | pöörete arv 700 p/min või enam; |
| --- | --- |

b.

pöörete arv 700 p/min või enam;

| 2. | elektrimootorid, mis on spetsiaalselt loodud allveelaevadele ja millel on kõik järgmised omadused:






  a. | väljundvõimsus enam kui 0,75 MW (1 000 hj); |
| --- | --- | --- |

2.

elektrimootorid, mis on spetsiaalselt loodud allveelaevadele ja millel on kõik järgmised omadused:

a.

väljundvõimsus enam kui 0,75 MW (1 000 hj);

| b. | kiire tagasikäik; |
| --- | --- |

b.

kiire tagasikäik;

| c. | vedelikjahutus ja |
| --- | --- |

c.

vedelikjahutus ja

| d. | täielikult kinnine masin; |
| --- | --- |

d.

täielikult kinnine masin;

| 3. | mittemagnetiseeruvad diiselmootorid, millel on kõik järgmised omadused:






  a. | väljundvõimsus 37,3 kW (50 hj) või rohkem; ja |
| --- | --- | --- |

3.

mittemagnetiseeruvad diiselmootorid, millel on kõik järgmised omadused:

a.

väljundvõimsus 37,3 kW (50 hj) või rohkem; ja

| b. | mittemagnetiseeruv osa ületab 75 % kogumassist; |
| --- | --- |

b.

mittemagnetiseeruv osa ületab 75 % kogumassist;

| 4. | spetsiaalselt allveelaevade jaoks kavandatud ‘välisõhu juurdelisamisest sõltumatud tõukejõusüsteemid’.


  Tehniline märkus



  ‘Välisõhu juurdelisamisest sõltumatu tõukejõusüsteem’ võimaldab veeliinist allpool oleval allveelaeval, millel ei ole juurdepääsu atmosfäärihapnikule, kasutada oma tõukejõusüsteemi kauem, kui see akude abil võimalik oleks. Punkti ML9.b.4 kohaldamisel ei hõlma sellised tõukejõusüsteemid tuumaenergiat. |
| --- | --- |

4.

spetsiaalselt allveelaevade jaoks kavandatud ‘välisõhu juurdelisamisest sõltumatud tõukejõusüsteemid’.

Tehniline märkus

‘Välisõhu juurdelisamisest sõltumatu tõukejõusüsteem’ võimaldab veeliinist allpool oleval allveelaeval, millel ei ole juurdepääsu atmosfäärihapnikule, kasutada oma tõukejõusüsteemi kauem, kui see akude abil võimalik oleks. Punkti ML9.b.4 kohaldamisel ei hõlma sellised tõukejõusüsteemid tuumaenergiat.

| c. | Spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud veealused avastamisseadmed, nende kontrollseadmed ja nende spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud komponendid |
| --- | --- |

c.

Spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud veealused avastamisseadmed, nende kontrollseadmed ja nende spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud komponendid

| d. | Allveelaeva- ja torpeedovastased võrgud, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks |
| --- | --- |

d.

Allveelaeva- ja torpeedovastased võrgud, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks

| e. | Ei kasutata alates 2003. aastast |
| --- | --- |

e.

Ei kasutata alates 2003. aastast

| f. | Spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud laevakere läbindused ja läbivad ühendused, mis võimaldavad koostoimimist laevavälise varustusega, ja nende spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud komponendid.








  Märkus. | Punkt ML9.f hõlmab ühe- ja mitmejuhtmelisi, koaksiaal- ning lainejuhtühendusi ja laevakere läbindusi, mis on võimelised säilitama lekkekindluse ning ettenähtud omadused sügavustel üle 100 m; ja kiudoptilisi konnektoreid ja optilisi laevakere läbindusi, mis on spetsiaalselt loodud „laser”-kiire ülekandeks, sügavusest sõltumata. Punkti ML9.f ei kohaldata harilike võlli ja roolivarda läbinduste suhtes. |
| --- | --- | --- |

f.

Spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud laevakere läbindused ja läbivad ühendused, mis võimaldavad koostoimimist laevavälise varustusega, ja nende spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud komponendid.

Märkus.

Punkt ML9.f hõlmab ühe- ja mitmejuhtmelisi, koaksiaal- ning lainejuhtühendusi ja laevakere läbindusi, mis on võimelised säilitama lekkekindluse ning ettenähtud omadused sügavustel üle 100 m; ja kiudoptilisi konnektoreid ja optilisi laevakere läbindusi, mis on spetsiaalselt loodud „laser”-kiire ülekandeks, sügavusest sõltumata. Punkti ML9.f ei kohaldata harilike võlli ja roolivarda läbinduste suhtes.

| g. | Mis tahes järgmiste omadustega müratud laagrid, nende komponendid ning selliseid laagreid sisaldavad seadmed, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks:






  1. | gaas- või magnethõljukhõõre; |
| --- | --- | --- |

g.

Mis tahes järgmiste omadustega müratud laagrid, nende komponendid ning selliseid laagreid sisaldavad seadmed, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks:

1.

gaas- või magnethõljukhõõre;

| 2. | juhtseadmed tunnusmüra aktiivsummutamiseks või |
| --- | --- |

2.

juhtseadmed tunnusmüra aktiivsummutamiseks või

| 3. | juhtseadmed vibratsiooni summutamiseks. |
| --- | --- |

3.

juhtseadmed vibratsiooni summutamiseks.

ML10
  „Õhusõidukid”, „õhust kergemad õhusõidukid”, mehitamata õhusõidukid, „õhusõidukite” mootorid ja varustus, nendega seotud varustus ja komponendid, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliseks kasutuseks

| NB. | Juhtimis- ja navigatsiooniseadmete kohta vt kategooriat ML11. |
| --- | --- |

NB.

Juhtimis- ja navigatsiooniseadmete kohta vt kategooriat ML11.

| a. | Mehitatud „õhusõidukid” ja „õhust kergemad õhusõidukid” ning spetsiaalselt nendele loodud komponendid |
| --- | --- |

a.

Mehitatud „õhusõidukid” ja „õhust kergemad õhusõidukid” ning spetsiaalselt nendele loodud komponendid

| b. | Ei kasutata alates 2011. aastast |
| --- | --- |

b.

Ei kasutata alates 2011. aastast

| c. | Mehitamata õhusõidukid ja nendega seotud varustus ning spetsiaalselt nendele loodud komponendid:






  1. | mehitamata õhusõidukid, kaugjuhtimisega õhusõidukid, autonoomse programmjuhtimisega õhusõidukid ja mehitamata „õhust kergemad õhusõidukid”; |
| --- | --- | --- |

c.

Mehitamata õhusõidukid ja nendega seotud varustus ning spetsiaalselt nendele loodud komponendid:

1.

mehitamata õhusõidukid, kaugjuhtimisega õhusõidukid, autonoomse programmjuhtimisega õhusõidukid ja mehitamata „õhust kergemad õhusõidukid”;

| 2. | stardiseadmed, pioneerseadmed (recovery equipment) ja maapealse hooldamise seadmed; |
| --- | --- |

2.

stardiseadmed, pioneerseadmed (recovery equipment) ja maapealse hooldamise seadmed;

| 3. | juhtimis- või kontrolliseadmed. |
| --- | --- |

3.

juhtimis- või kontrolliseadmed.

| d. | Õhusõidukite mootorite tõukejõusüsteemid ning spetsiaalselt nendele loodud komponendid |
| --- | --- |

d.

Õhusõidukite mootorite tõukejõusüsteemid ning spetsiaalselt nendele loodud komponendid

| e. | Õhudessantvarustus, kaasa arvatud õhus kütuse tankimise varustus, mis on spetsiaalselt loodud kasutamiseks punktis ML10.a nimetatud „õhusõidukitega” või punktis ML10.d nimetatud õhusõidukite mootoritega, ja spetsiaalselt nendele loodud komponendid |
| --- | --- |

e.

Õhudessantvarustus, kaasa arvatud õhus kütuse tankimise varustus, mis on spetsiaalselt loodud kasutamiseks punktis ML10.a nimetatud „õhusõidukitega” või punktis ML10.d nimetatud õhusõidukite mootoritega, ja spetsiaalselt nendele loodud komponendid

| f. | Survetankimisseadmed, survetankimise varustus, seadmed, mis on spetsiaalselt loodud piiratud tingimustes töötamiseks, ja maapealsed seadmed, mis on spetsiaalselt välja arendatud kasutamiseks punktis ML10.a nimetatud „õhusõidukitega” või punktis ML10.d nimetatud õhusõidukite mootoritega |
| --- | --- |

f.

Survetankimisseadmed, survetankimise varustus, seadmed, mis on spetsiaalselt loodud piiratud tingimustes töötamiseks, ja maapealsed seadmed, mis on spetsiaalselt välja arendatud kasutamiseks punktis ML10.a nimetatud „õhusõidukitega” või punktis ML10.d nimetatud õhusõidukite mootoritega

| g. | Sõjalise otstarbega kaitsekiivrid ja kaitsemaskid ja spetsiaalselt nendele loodud komponendid, normaalset atmosfäärirõhku säilitavad hingamisaparaadid ja ülikonnad, mis on mõeldud kasutamiseks „õhusõidukites”, ning antikoormusülikonnad, „õhusõidukites” või reaktiivmürskudes kasutatavad vedela hapniku konverterid ja katapuldid ning lõhkelaenguga käivitatav „õhusõiduki” meeskonna päästevarustus |
| --- | --- |

g.

Sõjalise otstarbega kaitsekiivrid ja kaitsemaskid ja spetsiaalselt nendele loodud komponendid, normaalset atmosfäärirõhku säilitavad hingamisaparaadid ja ülikonnad, mis on mõeldud kasutamiseks „õhusõidukites”, ning antikoormusülikonnad, „õhusõidukites” või reaktiivmürskudes kasutatavad vedela hapniku konverterid ja katapuldid ning lõhkelaenguga käivitatav „õhusõiduki” meeskonna päästevarustus

| h. | Langevarjud, paraglaiderid ja nendega seotud varustus ning spetsiaalselt nendele loodud komponendid:






  1. | langevarjud, mida ei ole nimetatud mujal sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas; |
| --- | --- | --- |

h.

Langevarjud, paraglaiderid ja nendega seotud varustus ning spetsiaalselt nendele loodud komponendid:

1.

langevarjud, mida ei ole nimetatud mujal sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas;

| 2. | paraglaiderid; |
| --- | --- |

2.

paraglaiderid;

| 3. | varustus, mis on spetsiaalselt loodud ülikõrgetel kõrgustel langevarjuhüppeks (näiteks ülikonnad, spetsiaalsed kiivrid, hingamissüsteemid ja navigeerimisvarustus). |
| --- | --- |

3.

varustus, mis on spetsiaalselt loodud ülikõrgetel kõrgustel langevarjuhüppeks (näiteks ülikonnad, spetsiaalsed kiivrid, hingamissüsteemid ja navigeerimisvarustus).

| i. | Juhitav langevarju avamisvarustus või langevarju automaatpiloteerimise süsteemid lastidele |
| --- | --- |

i.

Juhitav langevarju avamisvarustus või langevarju automaatpiloteerimise süsteemid lastidele

| Märkus 1. | Punkti ML10.a ei kohaldata spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud „õhusõidukite” ja „õhust kergemate õhusõidukite” või nende „õhusõidukite” variantide suhtes, millel on kõik järgmised omadused:







  a. | nad ei ole lahingotstarbelised õhusõidukid; |
| --- | --- | --- |

Märkus 1.

a.

nad ei ole lahingotstarbelised õhusõidukid;

| b. | nad ei ole konfigureeritud sõjaliseks kasutuseks ja ei ole varustatud seadmete või varustusega, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks; ja |
| --- | --- |

b.

nad ei ole konfigureeritud sõjaliseks kasutuseks ja ei ole varustatud seadmete või varustusega, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks; ja

| c. | liikmesriigi või Wassenaari kokkuleppe osalisriigi tsiviillennundusamet on nad tunnistanud tsiviilotstarbelisteks. |
| --- | --- |

c.

liikmesriigi või Wassenaari kokkuleppe osalisriigi tsiviillennundusamet on nad tunnistanud tsiviilotstarbelisteks.

| Märkus 2. | Punkti ML10.d ei kohaldata järgmise suhtes:







  a. | sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud õhusõidukite mootorid, mis on liikmesriigi või Wassenaari kokkuleppe osalisriigi tsiviillennundusameti poolt tunnistatud „tsiviilõhusõidukil” kasutatavateks, või spetsiaalselt nendele loodud komponendid; |
| --- | --- | --- |

Märkus 2.

a.

sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud õhusõidukite mootorid, mis on liikmesriigi või Wassenaari kokkuleppe osalisriigi tsiviillennundusameti poolt tunnistatud „tsiviilõhusõidukil” kasutatavateks, või spetsiaalselt nendele loodud komponendid;

| b. | kolbmootorid või spetsiaalselt nendele loodud komponendid, välja arvatud spetsiaalselt mehitamata õhusõidukite jaoks loodud kolbmootorid. |
| --- | --- |

b.

kolbmootorid või spetsiaalselt nendele loodud komponendid, välja arvatud spetsiaalselt mehitamata õhusõidukite jaoks loodud kolbmootorid.

| Märkus 3. | Punktide ML10.a ja ML10.d kohaldamisel käsitatakse mittesõjalistele „õhusõidukitele” või õhusõidukite mootoritele, mis on kohandatud sõjaliseks kasutuseks, spetsiaalselt loodud komponentide ja varustusena ainult selliseid sõjalise otstarbega komponente ja seotud varustust, mis on vajalikud sõjaliseks kasutuseks kohandamiseks. |
| --- | --- |

Märkus 3.

Punktide ML10.a ja ML10.d kohaldamisel käsitatakse mittesõjalistele „õhusõidukitele” või õhusõidukite mootoritele, mis on kohandatud sõjaliseks kasutuseks, spetsiaalselt loodud komponentide ja varustusena ainult selliseid sõjalise otstarbega komponente ja seotud varustust, mis on vajalikud sõjaliseks kasutuseks kohandamiseks.

| Märkus 4. | Punkti ML10.a kohaldamisel käsitatakse sõjalise kasutusena: lahingtegevust, sõjalist luuret, rünnet, sõjalist treeningut, logistilist tuge ning vägede või sõjaliste kaupade transporti ja lennupildumist. |
| --- | --- |

Märkus 4.

Punkti ML10.a kohaldamisel käsitatakse sõjalise kasutusena: lahingtegevust, sõjalist luuret, rünnet, sõjalist treeningut, logistilist tuge ning vägede või sõjaliste kaupade transporti ja lennupildumist.

| Märkus 5. | Punkti ML10.a ei kohaldata „õhusõidukite” suhtes, millel on kõik järgmised omadused:







  a. | esmaselt toodetud enne 1946. aastat; |
| --- | --- | --- |

Märkus 5.

Punkti ML10.a ei kohaldata „õhusõidukite” suhtes, millel on kõik järgmised omadused:

a.

esmaselt toodetud enne 1946. aastat;

| b. | ei sisalda sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetletud esemeid, välja arvatud kui need on vajalikud, et täita liikmesriigi või Wassenaari kokkuleppe osalisriigi turvalisus- või lennukõlblikkusstandardeid; ja |
| --- | --- |

b.

ei sisalda sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetletud esemeid, välja arvatud kui need on vajalikud, et täita liikmesriigi või Wassenaari kokkuleppe osalisriigi turvalisus- või lennukõlblikkusstandardeid; ja

| c. | ei sisalda sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetletud relvi, välja arvatud kui need on kasutuskõlbmatud ja nende kasutuskõlblikkust ei ole võimalik taastada. |
| --- | --- |

c.

ei sisalda sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetletud relvi, välja arvatud kui need on kasutuskõlbmatud ja nende kasutuskõlblikkust ei ole võimalik taastada.

ML11
  Elektrooniline varustus, mida ei ole nimetatud mujal sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas, ning spetsiaalselt selle jaoks loodud komponendid

| a. | Spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud elektrooniline varustus.








  Märkus. | Punkt ML11.a hõlmab järgmist:







  a. | elektrooniliste vastumeetmete seadmed ja nende vastased seadmed (näiteks varustus, mis on loodud radarisüsteemide või raadiovastuvõtjate eksitamiseks kõrvaliste või valesignaalidega või muul viisil vastase elektrooniliste vastuvõtuseadmete või vastumeetmete seadmete vastuvõtu, toimimise või nende efektiivsuse takistamiseks), kaasa arvatud summutusseadmed ja summutamise vastased seadmed; |
| --- | --- | --- | --- |

a.

Spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud elektrooniline varustus.

Märkus.

a.

elektrooniliste vastumeetmete seadmed ja nende vastased seadmed (näiteks varustus, mis on loodud radarisüsteemide või raadiovastuvõtjate eksitamiseks kõrvaliste või valesignaalidega või muul viisil vastase elektrooniliste vastuvõtuseadmete või vastumeetmete seadmete vastuvõtu, toimimise või nende efektiivsuse takistamiseks), kaasa arvatud summutusseadmed ja summutamise vastased seadmed;

| b. | sageduse kiirhäälestusega lambid; |
| --- | --- |

b.

sageduse kiirhäälestusega lambid;

| c. | elektroonilised süsteemid või varustus, mis on loodud kas elektromagnetilise spektri järelevalveks ja seireks sõjalise luure või julgeoleku tagamise eesmärkidel või sellise järelevalve ja seire vastumeetmeteks; |
| --- | --- |

c.

elektroonilised süsteemid või varustus, mis on loodud kas elektromagnetilise spektri järelevalveks ja seireks sõjalise luure või julgeoleku tagamise eesmärkidel või sellise järelevalve ja seire vastumeetmeteks;

| d. | veealused vastumeetmed, mis hõlmavad akustilist ja magnetilist summutamist ja peibutamist; varustus, mis on loodud sonarite eksitamiseks kõrvaliste ja valesignaalidega; |
| --- | --- |

d.

veealused vastumeetmed, mis hõlmavad akustilist ja magnetilist summutamist ja peibutamist; varustus, mis on loodud sonarite eksitamiseks kõrvaliste ja valesignaalidega;

| e. | andmetöötluse turvaseadmed, andmete turvamise seadmed ning andmeedastus- ja signaliseerimisliinide turvaseadmed, mis kasutavad krüpteerimist; |
| --- | --- |

e.

andmetöötluse turvaseadmed, andmete turvamise seadmed ning andmeedastus- ja signaliseerimisliinide turvaseadmed, mis kasutavad krüpteerimist;

| f. | identifitseerimise, audentimise ja võtmesisestuse varustus ning võtmehalduse, -tootmise ja levitamise varustus; |
| --- | --- |

f.

identifitseerimise, audentimise ja võtmesisestuse varustus ning võtmehalduse, -tootmise ja levitamise varustus;

| g. | juhtimis- ja navigatsiooniseadmed; |
| --- | --- |

g.

juhtimis- ja navigatsiooniseadmed;

| h. | troposfäärihajumise põhise digitaalse raadioside edastusseadmed; |
| --- | --- |

h.

troposfäärihajumise põhise digitaalse raadioside edastusseadmed;

| i. | spetsiaalselt teabesignaalide jaoks kavandatud digitaalsed demodulaatorid. |
| --- | --- |

i.

spetsiaalselt teabesignaalide jaoks kavandatud digitaalsed demodulaatorid.

| j. | „automaatsed juhtimis- ja kontrollisüsteemid”. |
| --- | --- |

j.

„automaatsed juhtimis- ja kontrollisüsteemid”.

| NB. | Sõjalise tarkvaral põhineva raadioga (SDR) seotud tarkvara kohta vt punkti ML21. |
| --- | --- |

NB.

Sõjalise tarkvaral põhineva raadioga (SDR) seotud tarkvara kohta vt punkti ML21.

| b. | Globaalsete navigatsioonisatelliitide süsteemide (GNSS) segamise seadmed. |
| --- | --- |

b.

Globaalsete navigatsioonisatelliitide süsteemide (GNSS) segamise seadmed.

ML12
  Kineetilise energia relvasüsteemid ja nendega seotud varustus ning spetsiaalselt nendele loodud komponendid

| a. | Kineetilise energia relvasüsteemid, mis on spetsiaalselt määratud sihtmärgi hävitamiseks või eesmärgist kõrvalejuhtimiseks |
| --- | --- |

a.

Kineetilise energia relvasüsteemid, mis on spetsiaalselt määratud sihtmärgi hävitamiseks või eesmärgist kõrvalejuhtimiseks

| b. | Spetsiaalselt loodud testimise ja hindamise seadmed ja katsemudelid, kaasa arvatud diagnostikaseadmed ja sihtmärgid kineetilise energia lendkehade ja relvasüsteemide dünaamiliseks katsetamiseks |
| --- | --- |

b.

Spetsiaalselt loodud testimise ja hindamise seadmed ja katsemudelid, kaasa arvatud diagnostikaseadmed ja sihtmärgid kineetilise energia lendkehade ja relvasüsteemide dünaamiliseks katsetamiseks

| NB. | Allakaliibrilaskemoona kasutavate ja ainult keemilisel tõukejõul põhinevate relvasüsteemide ning nende laskemoona kohta vt kategooriaid ML1 kuni ML4. |
| --- | --- |

NB.

Allakaliibrilaskemoona kasutavate ja ainult keemilisel tõukejõul põhinevate relvasüsteemide ning nende laskemoona kohta vt kategooriaid ML1 kuni ML4.

| Märkus 1. | Kategooria ML12 hõlmab järgnevat, kui see on spetsiaalselt loodud kineetilise energia relvasüsteemidele:







  a. | tõukejõusüsteemid, mis võimaldavad üksik- või kiirtulena kiirendada 0,1 g-st suuremaid masse kiirustele, mis ületavad 1,6 km/s; |
| --- | --- | --- |

Märkus 1.

Kategooria ML12 hõlmab järgnevat, kui see on spetsiaalselt loodud kineetilise energia relvasüsteemidele:

a.

tõukejõusüsteemid, mis võimaldavad üksik- või kiirtulena kiirendada 0,1 g-st suuremaid masse kiirustele, mis ületavad 1,6 km/s;

| b. | primaarenergia tootmise, elektrilise kaitsekilbi, energia salvestamise, termoregulatsiooni-, kliima-, lülitus- ja kütusekäsitlusseadmed ning elektrilised liidesed toiteallika, relva ja muude relvatorni toiteallikafunktsioonide vahel; |
| --- | --- |

b.

primaarenergia tootmise, elektrilise kaitsekilbi, energia salvestamise, termoregulatsiooni-, kliima-, lülitus- ja kütusekäsitlusseadmed ning elektrilised liidesed toiteallika, relva ja muude relvatorni toiteallikafunktsioonide vahel;

| c. | sihtmärgi leidmise, jälgimise, tulejuhtimise või kahjustuste hindamise süsteemid; |
| --- | --- |

c.

sihtmärgi leidmise, jälgimise, tulejuhtimise või kahjustuste hindamise süsteemid;

| d. | lendkehade isesihituse, juhtimise või külgkiirenduse jõusüsteemid. |
| --- | --- |

d.

lendkehade isesihituse, juhtimise või külgkiirenduse jõusüsteemid.

| Märkus 2. | Kategooriat ML12 kohaldatakse relvasüsteemide suhtes, mis kasutavad mõnda järgnevat tõukejõudu:







  a. | elektromagnetiline; |
| --- | --- | --- |

Märkus 2.

a.

elektromagnetiline;

| b. | elektrotermiline; |
| --- | --- |

b.

elektrotermiline;

| c. | plasma; |
| --- | --- |

c.

plasma;

| d. | kergegaas või |
| --- | --- |

d.

kergegaas või

| e. | keemiline (kui seda kasutatakse koos mõnega ülalnimetatutest). |
| --- | --- |

e.

keemiline (kui seda kasutatakse koos mõnega ülalnimetatutest).

ML13
  Soomus- või kaitsevarustus ja -konstruktsioonid ning nende komponendid

| a. | Soomusplaadid, millel on mis tahes järgmine omadus:






  1. | valmistatud vastavalt sõjalistele standarditele või spetsifikatsioonidele või |
| --- | --- | --- |

a.

Soomusplaadid, millel on mis tahes järgmine omadus:

1.

valmistatud vastavalt sõjalistele standarditele või spetsifikatsioonidele või

| 2. | sobivad sõjaliseks kasutuseks.








  NB. | Soomusvestide osas vt punkti ML13.d.2. |
| --- | --- | --- |

2.

sobivad sõjaliseks kasutuseks.

NB.

Soomusvestide osas vt punkti ML13.d.2.

| b. | Metallilistest või mittemetallilistest materjalidest või nende kombinatsioonidest koosnevad konstruktsioonid, mis on loodud spetsiaalselt sõjaliste süsteemide ballistiliseks kaitseks, ja spetsiaalselt nendele loodud komponendid |
| --- | --- |

b.

Metallilistest või mittemetallilistest materjalidest või nende kombinatsioonidest koosnevad konstruktsioonid, mis on loodud spetsiaalselt sõjaliste süsteemide ballistiliseks kaitseks, ja spetsiaalselt nendele loodud komponendid

| c. | Kiivrid, mis on valmistatud vastavalt sõjalistele standarditele või spetsifikatsioonidele või võrreldavatele siseriiklikele standarditele, ning spetsiaalselt nendele loodud komponendid (nt kiivri kest, vooderdis ja mugavuspadjad) |
| --- | --- |

c.

Kiivrid, mis on valmistatud vastavalt sõjalistele standarditele või spetsifikatsioonidele või võrreldavatele siseriiklikele standarditele, ning spetsiaalselt nendele loodud komponendid (nt kiivri kest, vooderdis ja mugavuspadjad)

| d. | Soomusvestid või kaitseriietus ning nende komponendid, mis on loetletud järgmiselt:






  1. | Pehmed soomusvestid või kaitseriietus, mis on valmistatud vastavalt sõjalistele standarditele või spetsifikatsioonidele (või nendega võrdväärsetele standarditele), ja spetsiaalselt nendele loodud komponendid.








  Märkus. | Punkti ML13.d.1 kohaldamisel hõlmavad sõjalised standardid või spetsifikatsioonid vähemalt killukindla varustuse spetsifikatsioone. |
| --- | --- | --- | --- |

d.

Soomusvestid või kaitseriietus ning nende komponendid, mis on loetletud järgmiselt:

1.

Pehmed soomusvestid või kaitseriietus, mis on valmistatud vastavalt sõjalistele standarditele või spetsifikatsioonidele (või nendega võrdväärsetele standarditele), ja spetsiaalselt nendele loodud komponendid.

Märkus.

Punkti ML13.d.1 kohaldamisel hõlmavad sõjalised standardid või spetsifikatsioonid vähemalt killukindla varustuse spetsifikatsioone.

| 2. | Soomusplaadiga soomusvestid, mis kaitsevad ballistilise lennutrajektooriga füüsiliste kehade eest, III kaitseaste (NIJ 0101.06, juuli 2008 või võrreldava tasemega siseriiklik standard) või parem. |
| --- | --- |

2.

Soomusplaadiga soomusvestid, mis kaitsevad ballistilise lennutrajektooriga füüsiliste kehade eest, III kaitseaste (NIJ 0101.06, juuli 2008 või võrreldava tasemega siseriiklik standard) või parem.

| Märkus 1. | Punkt ML13.b hõlmab materjale, mis on spetsiaalselt loodud aktiivsoomuse lõhkeainete valmistamiseks või sõjaliste varjendite ehitamiseks. |
| --- | --- |

Märkus 1.

Punkt ML13.b hõlmab materjale, mis on spetsiaalselt loodud aktiivsoomuse lõhkeainete valmistamiseks või sõjaliste varjendite ehitamiseks.

| Märkus 2. | Punkti ML13.c ei kohaldata konventsionaalsete teraskiivrite suhtes, millele ei ole paigaldatud mis tahes tüüpi lisavarustust ning mis ei ole kohandatud või loodud mis tahes tüüpi lisavarustuse paigaldamiseks. |
| --- | --- |

Märkus 2.

Punkti ML13.c ei kohaldata konventsionaalsete teraskiivrite suhtes, millele ei ole paigaldatud mis tahes tüüpi lisavarustust ning mis ei ole kohandatud või loodud mis tahes tüüpi lisavarustuse paigaldamiseks.

| Märkus 3. | Punkte ML13.c ja ML13.d ei kohaldata kiivrite, soomusvestide ega kaitseriietuse suhtes, mida kasutaja kannab enda isiklikuks kaitseks. |
| --- | --- |

Märkus 3.

Punkte ML13.c ja ML13.d ei kohaldata kiivrite, soomusvestide ega kaitseriietuse suhtes, mida kasutaja kannab enda isiklikuks kaitseks.

| Märkus 4. | Kategooria ML13 hõlmab üksnes selliseid spetsiaalselt pommide kahjutukstegemisega tegelevatele töötajatele loodud kiivreid, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks. |
| --- | --- |

Märkus 4.

Kategooria ML13 hõlmab üksnes selliseid spetsiaalselt pommide kahjutukstegemisega tegelevatele töötajatele loodud kiivreid, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks.

| NB. 1. | Vt samuti ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkti 1A005. |
| --- | --- |

NB. 1.

Vt samuti ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkti 1A005.

| NB. 2. | Soomusvestide ja kiivrite valmistamisel kasutatud „kiud- või niitmaterjalide” kohta vt ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkti 1C010 |
| --- | --- |

NB. 2.

ML14
  ‘Spetsiaalvarustus sõjalisteks treeninguteks’ või sõjaliste stsenaariumite matkimiseks ja matkeseadmed, mis on spetsiaalselt loodud kategooriates ML1 või ML2 nimetatud relvadega treeningute läbiviimiseks, ning spetsiaalselt nendele loodud komponendid ja lisaseadmed

Tehniline märkus

Mõiste ‘'spetsiaalvarustus sõjalisteks treeninguteks’ hõlmab sõjalisi ründe-, lahinglennu-, radari sihtmärgi treeningsüsteeme, radari sihtmärgi genereerijaid, suurtüki treeningseadmeid, allveelaevade vastase sõjapidamise treeningsüsteeme, lennumatkeseadmeid (kaasa arvatud pilootide ja astronautide tsentrifuugtreeningsüsteemid), radarite, instrumentaallennu, navigatsiooni, raketistardi, sihtmärgi varustuse, droon-„õhusõiduki”, relvastuse ja piloodita „õhusõiduki” treeningsüsteeme, mobiilseid treeningsüsteeme ja treeningvarustust maapealseteks sõjalisteks operatsioonideks.

| Märkus 1. | Kategooria ML14 hõlmab matkeseadmete kujutiseprojektoreid ja interaktiivse keskkonna süsteeme, kui need on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliseks kasutuseks. |
| --- | --- |

Märkus 1.

Kategooria ML14 hõlmab matkeseadmete kujutiseprojektoreid ja interaktiivse keskkonna süsteeme, kui need on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliseks kasutuseks.

| Märkus 2. | Kategooriat ML14 ei kohaldata spetsiaalselt jahi- ja sportrelvade kasutamise treenimiseks loodud varustuse suhtes. |
| --- | --- |

Märkus 2.

Kategooriat ML14 ei kohaldata spetsiaalselt jahi- ja sportrelvade kasutamise treenimiseks loodud varustuse suhtes.

ML15
  Spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud pildistamise ja vastumeetmete seadmed ja spetsiaalselt nendele loodud komponendid ja lisavarustus

| a. | salvestuse ja pilditöötluse seadmed; |
| --- | --- |

a.

salvestuse ja pilditöötluse seadmed;

| b. | kaamerad, fotovarustus ja filmitöötlusseadmed; |
| --- | --- |

b.

kaamerad, fotovarustus ja filmitöötlusseadmed;

| c. | kujutise võimendusseadmed; |
| --- | --- |

c.

kujutise võimendusseadmed;

| d. | infrapuna- või soojuskujutise varustus; |
| --- | --- |

d.

infrapuna- või soojuskujutise varustus;

| e. | kujutist edastavate radarite andurseadmed; |
| --- | --- |

e.

kujutist edastavate radarite andurseadmed;

| f. | vastumeetmete seadmed või vastumeetmete vastased seadmed kasutamiseks punktides ML15.a–ML15.e nimetatud varustusega.








  Märkus. | Punkt ML15.f hõlmab varustust, mis on loodud halvendama sõjaliste kujutise tekitamise seadmete toimimist või efektiivsust või vähendama selliseid halvendavaid mõjusid. |
| --- | --- | --- |

f.

vastumeetmete seadmed või vastumeetmete vastased seadmed kasutamiseks punktides ML15.a–ML15.e nimetatud varustusega.

Märkus.

| Märkus 1. | Kategoorias ML15 hõlmab spetsiaalselt loodud komponentide mõiste järgmist, kui need on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks:







  a. | infrapunakujutise elektronoptilised muundurid; |
| --- | --- | --- |

Märkus 1.

a.

infrapunakujutise elektronoptilised muundurid;

| b. | fotokordistid (v.a esimese põlvkonna omad); |
| --- | --- |

b.

fotokordistid (v.a esimese põlvkonna omad);

| c. | mikrokanalplaadid; |
| --- | --- |

c.

mikrokanalplaadid;

| d. | kõrge valgustundlikkusega telekaamera saatetorud; |
| --- | --- |

d.

kõrge valgustundlikkusega telekaamera saatetorud;

| e. | detektormassiivid (sh elektrooniliselt ühendatud või vahetu väljundiga süsteemid); |
| --- | --- |

e.

detektormassiivid (sh elektrooniliselt ühendatud või vahetu väljundiga süsteemid);

| f. | püroelektrilised telekaamera saatetorud; |
| --- | --- |

f.

püroelektrilised telekaamera saatetorud;

| g. | pildistamis- ja jälgimisseadmete jahutussüsteemid; |
| --- | --- |

g.

pildistamis- ja jälgimisseadmete jahutussüsteemid;

| h. | elektrilise päästikuga fotokroomsed või elektrooptilised katikud kiirusega alla 100 μs, v.a katikud, mis on kiirkaamera põhikomponendiks; |
| --- | --- |

h.

elektrilise päästikuga fotokroomsed või elektrooptilised katikud kiirusega alla 100 μs, v.a katikud, mis on kiirkaamera põhikomponendiks;

| i. | kiudoptilised kujutise inverterid; |
| --- | --- |

i.

kiudoptilised kujutise inverterid;

| j. | liitpooljuht-fotokatoodid. |
| --- | --- |

j.

liitpooljuht-fotokatoodid.

| Märkus 2. | Kategooriat ML15 ei kohaldata „esimese põlvkonna kujutisvõimendite” suhtes või seadmete suhtes, mis on spetsiaalselt loodud ühilduma „esimese põlvkonna kujutisvõimenditega”.








  NB. | „Esimese põlvkonna kujutisvõimendeid” sisaldavate relvasihikute klassifikatsiooni kohta vt kategooriaid ML1 ja ML2 ning punkti ML5.a. |
| --- | --- | --- |

Märkus 2.

Kategooriat ML15 ei kohaldata „esimese põlvkonna kujutisvõimendite” suhtes või seadmete suhtes, mis on spetsiaalselt loodud ühilduma „esimese põlvkonna kujutisvõimenditega”.

NB.

„Esimese põlvkonna kujutisvõimendeid” sisaldavate relvasihikute klassifikatsiooni kohta vt kategooriaid ML1 ja ML2 ning punkti ML5.a.

| NB. | Vt samuti ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkte 6A002.a.2 ja 6A002.b. |
| --- | --- |

NB.

Vt samuti ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkte 6A002.a.2 ja 6A002.b.

ML16
  Sepistused, valandid ja muud lõpetamata kaubad, mis on spetsiaalselt loodud kategooriates ML1–ML4, ML6, ML9, ML10, ML12 või ML19 nimetatud varustuse jaoks.

| Märkus. | Kategooriat ML16 kohaldatakse lõpetamata kaupade suhtes, kui need on kindlaks määratavad materjali koostise, geomeetria või funktsiooni järgi. |
| --- | --- |

Märkus.

Kategooriat ML16 kohaldatakse lõpetamata kaupade suhtes, kui need on kindlaks määratavad materjali koostise, geomeetria või funktsiooni järgi.

ML17
  Mitmesugused seadmed, materjalid ja ‘andmekogud’ ning spetsiaalselt neile loodud komponendid

| a. | Sõltumatud sukeldumisaparaadid ja veealuse ujumise aparaadid:






  1. | suletud või poolsuletud ahelaga (hingamisõhu uuendamistsükliga) hingamisaparaadid, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks (st spetsiaalselt loodud mittemagnetiseeruvatena); |
| --- | --- | --- |

a.

Sõltumatud sukeldumisaparaadid ja veealuse ujumise aparaadid:

1.

suletud või poolsuletud ahelaga (hingamisõhu uuendamistsükliga) hingamisaparaadid, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks (st spetsiaalselt loodud mittemagnetiseeruvatena);

| 2. | komponendid, mis on spetsiaalselt loodud avatud ahelaga hingamisaparaatide muutmiseks sõjaliselt kasutatavaks; |
| --- | --- |

2.

komponendid, mis on spetsiaalselt loodud avatud ahelaga hingamisaparaatide muutmiseks sõjaliselt kasutatavaks;

| 3. | kaubad, mis on loodud eranditult sõjaliseks kasutamiseks koos sõltumatute sukeldumisaparaatidega ja veealuse ujumise aparaatidega. |
| --- | --- |

3.

kaubad, mis on loodud eranditult sõjaliseks kasutamiseks koos sõltumatute sukeldumisaparaatidega ja veealuse ujumise aparaatidega.

| b. | Spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud ehitusseadmed |
| --- | --- |

b.

Spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud ehitusseadmed

| c. | Abidetailid, pindkatted või töötlus, mis võimaldab muuta objekti radaritele või muudele anduritele raskesti avastatavaks (signature suppression) ning mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutamiseks |
| --- | --- |

c.

Abidetailid, pindkatted või töötlus, mis võimaldab muuta objekti radaritele või muudele anduritele raskesti avastatavaks (signature suppression) ning mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutamiseks

| d. | Pioneertehniline varustus, mis on spetsiaalselt loodud kasutamiseks sõjategevuse piirkonnas |
| --- | --- |

d.

Pioneertehniline varustus, mis on spetsiaalselt loodud kasutamiseks sõjategevuse piirkonnas

| e. | „Robotid” ja nende kontrollerid ning „robotite”„tööorganid”, millel on mõni järgmine omadus:






  1. | nad on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks; |
| --- | --- | --- |

e.

„Robotid” ja nende kontrollerid ning „robotite”„tööorganid”, millel on mõni järgmine omadus:

1.

nad on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks;

| 2. | nad sisaldavad vahendeid hüdrovoolikute kaitseks ballistiliste kildude väljastpoolt põhjustatud läbilöökide vastu (näiteks isetihenduvad voolikud) ning on mõeldud hüdrovedelike kasutamiseks, mille leekpunkt on kõrgem kui 839 K (566 °C) või |
| --- | --- |

2.

nad sisaldavad vahendeid hüdrovoolikute kaitseks ballistiliste kildude väljastpoolt põhjustatud läbilöökide vastu (näiteks isetihenduvad voolikud) ning on mõeldud hüdrovedelike kasutamiseks, mille leekpunkt on kõrgem kui 839 K (566 °C) või

| 3. | nad on spetsiaalselt loodud tööoperatsioonide täitmiseks elektromagnetilise impulsi (EMP) keskkonnas;


  Tehniline märkus



  Elektromagnetilise impulsi (EMP) all ei mõelda lähedalasuvatest seadmetest (nt masinad, seadmed või elektroonika) või äikesest tuleneva elektromagnetkiirguse poolt põhjustatud tahtmatuid häireid. |
| --- | --- |

3.

nad on spetsiaalselt loodud tööoperatsioonide täitmiseks elektromagnetilise impulsi (EMP) keskkonnas;

Tehniline märkus

Elektromagnetilise impulsi (EMP) all ei mõelda lähedalasuvatest seadmetest (nt masinad, seadmed või elektroonika) või äikesest tuleneva elektromagnetkiirguse poolt põhjustatud tahtmatuid häireid.

| f. | ‘Andmebaasid’ (parameetrilised tehnilised andmebaasid), mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks koos sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas nimetatud varustusega |
| --- | --- |

f.

‘Andmebaasid’ (parameetrilised tehnilised andmebaasid), mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks koos sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas nimetatud varustusega

| g. | Spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud tuumaenergia tootmisseadmed või tuumajõuseadmed, kaasa arvatud „tuumareaktorid” ja spetsiaalselt nendele sõjaliseks kasutamiseks loodud või kohandatud komponendid |
| --- | --- |

g.

Spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud tuumaenergia tootmisseadmed või tuumajõuseadmed, kaasa arvatud „tuumareaktorid” ja spetsiaalselt nendele sõjaliseks kasutamiseks loodud või kohandatud komponendid

| h. | Spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud varustus ja materjalid, mille pindkate või töötlus võimaldab need muuta radaritele või muudele anduritele raskesti avastatavaks (siganture suppression) ja mida ei ole nimetatud mujal sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas |
| --- | --- |

h.

Spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud varustus ja materjalid, mille pindkate või töötlus võimaldab need muuta radaritele või muudele anduritele raskesti avastatavaks (siganture suppression) ja mida ei ole nimetatud mujal sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas

| i. | Matkeseadmed, mis on spetsiaalselt loodud sõjalise otstarbega „tuumareaktoritele” |
| --- | --- |

i.

Matkeseadmed, mis on spetsiaalselt loodud sõjalise otstarbega „tuumareaktoritele”

| j. | Mobiilsed töökojad, mis on spetsiaalselt loodud või ‘kohandatud’sõjalise varustuse teenindamiseks |
| --- | --- |

j.

Mobiilsed töökojad, mis on spetsiaalselt loodud või ‘kohandatud’sõjalise varustuse teenindamiseks

| k. | Välitingimustes kasutatavad elektrigeneraatorid, mis on spetsiaalselt loodud või ‧kohandatud‧ sõjaliseks kasutuseks |
| --- | --- |

k.

Välitingimustes kasutatavad elektrigeneraatorid, mis on spetsiaalselt loodud või ‧kohandatud‧ sõjaliseks kasutuseks

| l. | Konteinerid, mis on spetsiaalselt loodud või ‧kohandatud‧ sõjaliseks kasutuseks |
| --- | --- |

l.

Konteinerid, mis on spetsiaalselt loodud või ‧kohandatud‧ sõjaliseks kasutuseks

| m. | Parved, mida ei ole nimetatud mujal sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas, sillad ning pontoonid, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks |
| --- | --- |

m.

Parved, mida ei ole nimetatud mujal sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas, sillad ning pontoonid, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks

| n. | Kategooriates ML4, ML6, ML9 ja ML10 nimetatud toodete „arendamiseks” spetsiaalselt loodud katsemudelid |
| --- | --- |

n.

Kategooriates ML4, ML6, ML9 ja ML10 nimetatud toodete „arendamiseks” spetsiaalselt loodud katsemudelid

| o. | Spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud laserkaitsevarustus (silma- ja sensorikaitse) |
| --- | --- |

o.

Spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud laserkaitsevarustus (silma- ja sensorikaitse)

| p. | Kütuseelemendid mida ei ole nimetatud mujal sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas ja mis on spetsiaalselt sõjaliseks kasutamiseks loodud või „kohandatud” |
| --- | --- |

p.

Kütuseelemendid mida ei ole nimetatud mujal sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas ja mis on spetsiaalselt sõjaliseks kasutamiseks loodud või „kohandatud”

Tehnilised märkused

| 1. | Kategoorias ML17 tähendab mõiste ‘andmebaas’ (parameetriline tehniline andmebaas – parametric technical database) militaarse sisuga tehnilise teabe andmekogu, mille kasutamine võib tõhustada sõjalise varustuse või seadmete jõudlust. |
| --- | --- |

1.

Kategoorias ML17 tähendab mõiste ‘andmebaas’ (parameetriline tehniline andmebaas – parametric technical database) militaarse sisuga tehnilise teabe andmekogu, mille kasutamine võib tõhustada sõjalise varustuse või seadmete jõudlust.

| 2. | Kategoorias ML17 tähendab mõiste ‘kohandatud’ mis tahes struktuurilist, elektrilist, mehaanilist või muud muudatust, mis annab mittesõjalise otstarbega objektile sõjalise võimekuse, mis on võrdväärne spetsiaalselt sõjaliseks kasutamiseks loodud objekti sõjalise võimekusega. |
| --- | --- |

2.

Kategoorias ML17 tähendab mõiste ‘kohandatud’ mis tahes struktuurilist, elektrilist, mehaanilist või muud muudatust, mis annab mittesõjalise otstarbega objektile sõjalise võimekuse, mis on võrdväärne spetsiaalselt sõjaliseks kasutamiseks loodud objekti sõjalise võimekusega.

ML18
  Tootmisvarustus ja selle komponendid

| a. | ‘Tootmisseadmed’ , mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetletud kaupade ‘tootmiseks’, ja spetsiaalselt nendele loodud komponendid |
| --- | --- |

a.

‘Tootmisseadmed’ , mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetletud kaupade ‘tootmiseks’, ja spetsiaalselt nendele loodud komponendid

| b. | Spetsiaalselt loodud katsekeskkonna rajatised ja spetsiaalselt nendele loodud varustus sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetletud kaupade sertifitseerimiseks, kvaliteedi hindamiseks või katsetamiseks |
| --- | --- |

b.

Spetsiaalselt loodud katsekeskkonna rajatised ja spetsiaalselt nendele loodud varustus sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetletud kaupade sertifitseerimiseks, kvaliteedi hindamiseks või katsetamiseks

Tehniline märkus

Kategoorias ML18 tähendab mõiste ‘tootmine’ väljatöötamist, ülevaatust, valmistamist, katsetamist ja kontrolli.

| Märkus. | Punktid ML18.a ja ML18.b hõlmavad järgmisi seadmeid:







  a. | pideva töörežiimiga nitraatorid; |
| --- | --- | --- |

Märkus.

a.

pideva töörežiimiga nitraatorid;

| b. | tsentrifugaalkatseaparatuur või -seadmed, millel on mis tahes järgmine omadus:







  1. | ajami või ajamite summaarne nimivõimsus üle 298 kW (400 hj); |
| --- | --- | --- |

b.

tsentrifugaalkatseaparatuur või -seadmed, millel on mis tahes järgmine omadus:

1.

ajami või ajamite summaarne nimivõimsus üle 298 kW (400 hj);

| 2. | võime taluda kasulikku koormust 113 kg või üle selle või |
| --- | --- |

2.

võime taluda kasulikku koormust 113 kg või üle selle või

| 3 | võime anda tsentrifugaalkiirendus 8 g või üle selle kasuliku koormuse puhul 91 kg või üle selle; |
| --- | --- |

3

võime anda tsentrifugaalkiirendus 8 g või üle selle kasuliku koormuse puhul 91 kg või üle selle;

| c. | kuivatuspressid; |
| --- | --- |

c.

kuivatuspressid;

| d. | spetsiaalselt sõjalise otstarbega lõhkeainete ekstrudeerimiseks loodud või kohandatud tiguekstruuderid; |
| --- | --- |

d.

spetsiaalselt sõjalise otstarbega lõhkeainete ekstrudeerimiseks loodud või kohandatud tiguekstruuderid;

| e. | lõikeseadmed ekstrudeeritud paiskelõhkeainete mõõtu lõikamiseks; |
| --- | --- |

e.

lõikeseadmed ekstrudeeritud paiskelõhkeainete mõõtu lõikamiseks;

| f. | katmistrumlid (sweetie barrels) diameetriga 1,85 m või üle selle ja kasuliku koormusega üle 227 kg; |
| --- | --- |

f.

katmistrumlid (sweetie barrels) diameetriga 1,85 m või üle selle ja kasuliku koormusega üle 227 kg;

| g. | pidevvoolusegajad tahkete paiskelõhkeainete jaoks; |
| --- | --- |

g.

pidevvoolusegajad tahkete paiskelõhkeainete jaoks;

| h. | hüdromehaanilised veskid sõjalise otstarbega lõhkeainete peenestamiseks või jahvatamiseks; |
| --- | --- |

h.

hüdromehaanilised veskid sõjalise otstarbega lõhkeainete peenestamiseks või jahvatamiseks;

| i. | seadmed punktis ML8.c.8 loetletud metallipulbri osakeste kerakujulisuse ja ühtlase osakeste suurusjaotuse saavutamiseks; |
| --- | --- |

i.

seadmed punktis ML8.c.8 loetletud metallipulbri osakeste kerakujulisuse ja ühtlase osakeste suurusjaotuse saavutamiseks;

| j. | konvektsioonvoolukonverterid punktis ML8.c.3 loetletud materjalide konversiooniks. |
| --- | --- |

j.

konvektsioonvoolukonverterid punktis ML8.c.3 loetletud materjalide konversiooniks.

ML19
  Suunatud energia relvasüsteemid, nendega seotud varustus või nende vastumeetmete varustus ja katsemudelid ning spetsiaalselt nendele loodud komponendid

| a. | „Laserit” kasutavad süsteemid, mis on spetsiaalselt loodud sihtmärgi hävitamiseks või selle tegevuse katkestamiseks |
| --- | --- |

a.

„Laserit” kasutavad süsteemid, mis on spetsiaalselt loodud sihtmärgi hävitamiseks või selle tegevuse katkestamiseks

| b. | Elementaarosakeste kiirtesüsteemid, mis on võimelised sihtmärgi hävitama või selle tegevuse katkestama |
| --- | --- |

b.

Elementaarosakeste kiirtesüsteemid, mis on võimelised sihtmärgi hävitama või selle tegevuse katkestama

| c. | Suure võimsusega raadiosagedussüsteemid (RF), mis on võimelised sihtmärgi hävitama või selle tegevuse katkestama |
| --- | --- |

c.

Suure võimsusega raadiosagedussüsteemid (RF), mis on võimelised sihtmärgi hävitama või selle tegevuse katkestama

| d. | Varustus, mis on spetsiaalselt loodud punktides ML19.a–ML19.c nimetatud varustuse avastamiseks, identifitseerimiseks ja sellise varustuse vastaseks kaitseks |
| --- | --- |

d.

Varustus, mis on spetsiaalselt loodud punktides ML19.a–ML19.c nimetatud varustuse avastamiseks, identifitseerimiseks ja sellise varustuse vastaseks kaitseks

| e. | Kategoorias ML19 nimetatud süsteemide, varustuse ja nende komponentide füüsilised katsemudelid |
| --- | --- |

e.

Kategoorias ML19 nimetatud süsteemide, varustuse ja nende komponentide füüsilised katsemudelid

| f. | Laserisüsteemid, mis on spetsiaalselt loodud põhjustama püsivat nägemise kaotust, st kahjustama nägemist palja silmaga või nägemist korrigeerivate seadmetega vaatamisel |
| --- | --- |

f.

Laserisüsteemid, mis on spetsiaalselt loodud põhjustama püsivat nägemise kaotust, st kahjustama nägemist palja silmaga või nägemist korrigeerivate seadmetega vaatamisel

| Märkus 1. | Kategoorias ML19 nimetatud suunatud energia relvasüsteemide hulka kuuluvad süsteemid, mille võimekus tuleneb järgmiste seadmete kontrollitud kasutamisest:







  a. | „laserid”, mis on piisava võimsusega tavalaskemoonaga võrreldava hävitusvõimsuse saavutamiseks; |
| --- | --- | --- |

Märkus 1.

a.

„laserid”, mis on piisava võimsusega tavalaskemoonaga võrreldava hävitusvõimsuse saavutamiseks;

| b. | osakeste kiirendid, mis tekitavad laetud või neutraalsete osakeste hävitava toimega voo; |
| --- | --- |

b.

osakeste kiirendid, mis tekitavad laetud või neutraalsete osakeste hävitava toimega voo;

| c. | kõrge impulsi või keskmise võimsusega raadiosagedusliku voo allikad, mille tekitatav väli on küllaldase tugevusega eemal asetseva sihtmärgi elektroonika töökõlbmatuks muutmiseks. |
| --- | --- |

c.

kõrge impulsi või keskmise võimsusega raadiosagedusliku voo allikad, mille tekitatav väli on küllaldase tugevusega eemal asetseva sihtmärgi elektroonika töökõlbmatuks muutmiseks.

| Märkus 2. | Kategooria ML19 hõlmab järgmisi seadmeid, kui need on spetsiaalselt loodud suunatud energia relvasüsteemidele:







  a. | primaarenergia tootmise, energia salvestamise, lülitus-, toite regulatsiooni ja kütusekäsitlusseadmed; |
| --- | --- | --- |

Märkus 2.

a.

primaarenergia tootmise, energia salvestamise, lülitus-, toite regulatsiooni ja kütusekäsitlusseadmed;

| b. | sihtmärgi otsimise ja jälgimise süsteemid; |
| --- | --- |

b.

sihtmärgi otsimise ja jälgimise süsteemid;

| c | süsteemid, mis on võimelised hindama sihtmärgi kahjustusi, hävitamist või tegevuse katkestamist; |
| --- | --- |

c

süsteemid, mis on võimelised hindama sihtmärgi kahjustusi, hävitamist või tegevuse katkestamist;

| d. | varustus kiirte käsitlemiseks, levitamiseks ja suunamiseks; |
| --- | --- |

d.

varustus kiirte käsitlemiseks, levitamiseks ja suunamiseks;

| e. | kiire kiirejuhtimisvõimega varustus kiireks töötamiseks mitme sihtmärgiga; |
| --- | --- |

e.

kiire kiirejuhtimisvõimega varustus kiireks töötamiseks mitme sihtmärgiga;

| f. | adaptiivoptika ja faasikonjugaatorid; |
| --- | --- |

f.

adaptiivoptika ja faasikonjugaatorid;

| g. | negatiivsete vesinikioonide voo allikad; |
| --- | --- |

g.

negatiivsete vesinikioonide voo allikad;

| h. | „kosmosekindlad” kiirendiosad; |
| --- | --- |

h.

„kosmosekindlad” kiirendiosad;

| i. | negatiivsete ioonivoogude kombineerimise seadmed; |
| --- | --- |

i.

negatiivsete ioonivoogude kombineerimise seadmed;

| j. | seadmed kõrge energiaga ioonivoo juhtimiseks ja suunamiseks; |
| --- | --- |

j.

seadmed kõrge energiaga ioonivoo juhtimiseks ja suunamiseks;

| k. | „kosmosekindlad” metallikiled vesiniku isotoopide negatiivsete ioonide voogude neutraliseerimiseks. |
| --- | --- |

k.

„kosmosekindlad” metallikiled vesiniku isotoopide negatiivsete ioonide voogude neutraliseerimiseks.

ML20
  Krüogeenne ja „ülijuhtiv” varustus ning spetsiaalselt selle jaoks loodud komponendid ja lisaseadmed:

| a. | Varustus, mis on spetsiaalselt loodud või konfigureeritud paigaldamiseks sõidukitele selle sõjaliseks rakendamiseks maal, merel, õhus või kosmoses ja mis on võimeline töötama sõiduki liikumise ajal ning tootma või säilitama temperatuuri alla 103 K (- 170 °C)








  Märkus. | Punkt ML20.a hõlmab mobiilseid süsteeme, mis sisaldavad või kasutavad mittemetallilisest või mitteelektrilisest juhtivatest materjalist valmistatud lisaseadmeid või komponente, nagu plastid või epoksüüdimmutusega materjalid. |
| --- | --- | --- |

a.

Varustus, mis on spetsiaalselt loodud või konfigureeritud paigaldamiseks sõidukitele selle sõjaliseks rakendamiseks maal, merel, õhus või kosmoses ja mis on võimeline töötama sõiduki liikumise ajal ning tootma või säilitama temperatuuri alla 103 K (- 170 °C)

Märkus.

Punkt ML20.a hõlmab mobiilseid süsteeme, mis sisaldavad või kasutavad mittemetallilisest või mitteelektrilisest juhtivatest materjalist valmistatud lisaseadmeid või komponente, nagu plastid või epoksüüdimmutusega materjalid.

| b. | „Ülijuhtivad” elektriseadmed (pöördmehhanismid ja transformaatorid), mis on spetsiaalselt loodud või konfigureeritud paigaldamiseks sõidukitele nende sõjaliseks rakendamiseks maal, merel, õhus või kosmoses ja mis on võimelised töötama liikumise ajal








  Märkus. | Punkti ML20.b ei kohaldata hübriidsete unipolaarsete alalisvoolugeneraatorite suhtes, millel on tavalised ühe poolusega metallrootorid, mis pöörlevad ülijuhtiva mähise tekitatud magnetväljas, kui need mähised on generaatori ainus ülijuhtiv osa. |
| --- | --- | --- |

b.

„Ülijuhtivad” elektriseadmed (pöördmehhanismid ja transformaatorid), mis on spetsiaalselt loodud või konfigureeritud paigaldamiseks sõidukitele nende sõjaliseks rakendamiseks maal, merel, õhus või kosmoses ja mis on võimelised töötama liikumise ajal

Märkus.

Punkti ML20.b ei kohaldata hübriidsete unipolaarsete alalisvoolugeneraatorite suhtes, millel on tavalised ühe poolusega metallrootorid, mis pöörlevad ülijuhtiva mähise tekitatud magnetväljas, kui need mähised on generaatori ainus ülijuhtiv osa.

ML21
  „Tarkvara”

| a. | „Tarkvara”, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetletud varustuse, materjalide või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks” |
| --- | --- |

a.

„Tarkvara”, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetletud varustuse, materjalide või „tarkvara”„arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”

| b. | Punktis ML21.a nimetamata muu spetsiaalne „tarkvara”:






  1. | spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud „tarkvara”, mis on spetsiaalselt ette nähtud sõjaliste relvasüsteemide modelleerimiseks, matkimiseks või hindamiseks; |
| --- | --- | --- |

b.

Punktis ML21.a nimetamata muu spetsiaalne „tarkvara”:

1.

spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud „tarkvara”, mis on spetsiaalselt ette nähtud sõjaliste relvasüsteemide modelleerimiseks, matkimiseks või hindamiseks;

| 2. | spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud „tarkvara”, mis on spetsiaalselt ette nähtud sõjaliste operatsioonide stsenaariumite modelleerimiseks või matkimiseks; |
| --- | --- |

2.

spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud „tarkvara”, mis on spetsiaalselt ette nähtud sõjaliste operatsioonide stsenaariumite modelleerimiseks või matkimiseks;

| 3. | „tarkvara”, mis võimaldab kindlaks määrata konventsionaalse, tuuma-, keemia- või bioloogilise relva kasutamisest tulenevaid mõjusid; |
| --- | --- |

3.

„tarkvara”, mis võimaldab kindlaks määrata konventsionaalse, tuuma-, keemia- või bioloogilise relva kasutamisest tulenevaid mõjusid;

| 4. | spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud „tarkvara”, mis on spetsiaalselt loodud juhtimise, side, kontrolli ja luure (C3I) või juhtimise, side, kontrolli, infotehnoloogia ja luure (C4I) rakendustes kasutamiseks. |
| --- | --- |

4.

spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud „tarkvara”, mis on spetsiaalselt loodud juhtimise, side, kontrolli ja luure (C3I) või juhtimise, side, kontrolli, infotehnoloogia ja luure (C4I) rakendustes kasutamiseks.

| c. | Punktis ML21.a või ML21.b nimetamata „tarkvara”, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud selleks, et võimaldada sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetlemata varustusel täita sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetletud varustuse sõjalisi funktsioone |
| --- | --- |

c.

Punktis ML21.a või ML21.b nimetamata „tarkvara”, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud selleks, et võimaldada sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetlemata varustusel täita sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetletud varustuse sõjalisi funktsioone

ML22
  „Tehnoloogia”

| a. | Punktis ML22.b nimetamata „tehnoloogia”, mis on „vajalik” sõjaliste kaupade ühises Euroopa Liidu nimekirjas loetletud kaupade „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks” |
| --- | --- |

a.

Punktis ML22.b nimetamata „tehnoloogia”, mis on „vajalik” sõjaliste kaupade ühises Euroopa Liidu nimekirjas loetletud kaupade „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”

| b. | „Tehnoloogia”:






  1. | „tehnoloogia”, mis on „vajalik” sõjaliste kaupade ühises Euroopa Liidu nimekirjas loetletud kaupade tootmisseadmete projekteerimiseks, kokkupanekuks, tööshoidmiseks, hooldamiseks ning parandamiseks, isegi kui selliste tootmisseadmete komponendid ei ole sõjaliste kaupade ühises nimekirjas loetletud; |
| --- | --- | --- |

b.

„Tehnoloogia”:

1.

„tehnoloogia”, mis on „vajalik” sõjaliste kaupade ühises Euroopa Liidu nimekirjas loetletud kaupade tootmisseadmete projekteerimiseks, kokkupanekuks, tööshoidmiseks, hooldamiseks ning parandamiseks, isegi kui selliste tootmisseadmete komponendid ei ole sõjaliste kaupade ühises nimekirjas loetletud;

| 2. | „tehnoloogia”, mis on „vajalik” väikerelvade „arendamiseks” ja „tootmiseks”, isegi kui seda kasutatakse antiiksete väikerelvade reproduktsioonide tootmiseks; |
| --- | --- |

2.

„tehnoloogia”, mis on „vajalik” väikerelvade „arendamiseks” ja „tootmiseks”, isegi kui seda kasutatakse antiiksete väikerelvade reproduktsioonide tootmiseks;

| 3. | „tehnoloogia”, mis on „vajalik” punktides ML7.a–ML7.g nimetatud toksiliste toimeainete, vastava varustuse või komponentide „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”; |
| --- | --- |

3.

„tehnoloogia”, mis on „vajalik” punktides ML7.a–ML7.g nimetatud toksiliste toimeainete, vastava varustuse või komponentide „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”;

| 4. | „tehnoloogia”, mis on „vajalik” punktis ML7.h nimetatud „biopolümeeride” või spetsiaalsete rakukultuuride „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”; |
| --- | --- |

4.

„tehnoloogia”, mis on „vajalik” punktis ML7.h nimetatud „biopolümeeride” või spetsiaalsete rakukultuuride „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”;

| 5. | „tehnoloogia”, mis on „vajalik” punktis ML7.i.1 nimetatud „biokatalüsaatorite” inkorporeerimiseks sõjalistesse kandeainetesse või sõjalisse materjali. |
| --- | --- |

5.

„tehnoloogia”, mis on „vajalik” punktis ML7.i.1 nimetatud „biokatalüsaatorite” inkorporeerimiseks sõjalistesse kandeainetesse või sõjalisse materjali.

| Märkus 1. | „Tehnoloogia”, mis on „vajalik” sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetletud kaupade „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”, kuulub sõjaliste kaupade ühise nimekirja reguleerimisalasse ka siis, kui seda kohaldatakse sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetlemata kaupade suhtes. |
| --- | --- |

Märkus 1.

„Tehnoloogia”, mis on „vajalik” sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetletud kaupade „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”, kuulub sõjaliste kaupade ühise nimekirja reguleerimisalasse ka siis, kui seda kohaldatakse sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetlemata kaupade suhtes.

| Märkus 2. | Punkti ML22 ei kohaldata järgmise suhtes:







  a. | „tehnoloogia”, mis on minimaalselt vajalik sõjaliste kaupade ühises nimekirjas loetlemata kaupade või kaupade, mille eksport on lubatud, paigaldamiseks, käitamiseks, hooldamiseks (kontrollimiseks) ja parandamiseks; |
| --- | --- | --- |

Märkus 2.

a.

„tehnoloogia”, mis on minimaalselt vajalik sõjaliste kaupade ühises nimekirjas loetlemata kaupade või kaupade, mille eksport on lubatud, paigaldamiseks, käitamiseks, hooldamiseks (kontrollimiseks) ja parandamiseks;

| b. | „tehnoloogia”, mis on „üldkasutatav”, „baasteadusuuring” või minimaalne vajalik teave patenditaotlusteks; |
| --- | --- |

b.

„tehnoloogia”, mis on „üldkasutatav”, „baasteadusuuring” või minimaalne vajalik teave patenditaotlusteks;

| c. | „tehnoloogia”, mida kasutatakse tsiviiltranspordivahendite jõusüsteemide magnetilises induktsioonis. |
| --- | --- |

c.

„tehnoloogia”, mida kasutatakse tsiviiltranspordivahendite jõusüsteemide magnetilises induktsioonis.

KÄESOLEVAS NIMEKIRJAS KASUTATUD MÕISTED

Järgnevalt on toodud käesolevas nimekirjas kasutatud mõisted tähestikulises järjekorras.

| Märkus 1. | Mõisteid kasutatakse nimekirjas läbivalt. Viited on puhtalt soovituslikku laadi ning need ei mõjuta määratletud mõistete üldist kasutamist nimekirjas. |
| --- | --- |

Märkus 1.

Mõisteid kasutatakse nimekirjas läbivalt. Viited on puhtalt soovituslikku laadi ning need ei mõjuta määratletud mõistete üldist kasutamist nimekirjas.

| Märkus 2. | Mõistete loetelus sisalduvad sõnad ja mõisted omandavad toodud tähenduse ainult siis, kui nad on esitatud jutumärkides („...”). Kaksisülakomadega (‘...’) märgitud terminite definitsioonid on antud tehnilises märkuses vastava kauba juures. Mujal omandavad sõnad ja mõisted nende üldiselt heakskiidetud (sõnaraamatujärgse) tähenduse. |
| --- | --- |

Märkus 2.

Mõistete loetelus sisalduvad sõnad ja mõisted omandavad toodud tähenduse ainult siis, kui nad on esitatud jutumärkides („...”). Kaksisülakomadega (‘...’) märgitud terminite definitsioonid on antud tehnilises märkuses vastava kauba juures. Mujal omandavad sõnad ja mõisted nende üldiselt heakskiidetud (sõnaraamatujärgse) tähenduse.

ML7   „Kohandatud sõjas kasutamiseks”

Iga muudatus või eesmärgipärane valik (nt puhtuse, säilivusaja, virulentsuse, levimisomaduste või ultraviolettkiirguskindluse muutmine), mille sihiks on inim- ja loomkaotuste tekitamise, seadmete kahjustamise või viljasaagi või keskkonna kahjustamise efektiivsuse tõstmine.

ML8   „Lisaained”

Ained, mida kasutatakse plahvatavates formulatsioonides nende omaduste parandamiseks.

ML8, ML10 ja ML14   „Õhusõidukid”

Jäigatiivaline, muudetava tiivakujuga, pöörleva tiivaga (helikopter), kaldrootoriga või kaldtiivaga lennuaparaat.

ML11   „Automaatsed juhtimis- ja kontrollisüsteemid”

Elektroonilised süsteemid, mille kaudu sisestatakse, töödeldakse ja edastatakse teavet, mis on oluline juhitavate vägede, suurte formeeringute, taktikaliste formeeringute, väeüksuste, laevade, allüksuste või relvade tõhusaks toimimiseks. See saavutatakse arvuti ja muu spetsiaalriistvara abil, mis on ette nähtud toetama sõjalist juhtimis- ja kontrollifunktsiooni. Automaatse juhtimis- ja kontrollisüsteemi peamised funktsioonid on: teabe tõhus automaatne kogumine, säilitamine ja töötlemine; olukorrast ning lahinguoperatsiooni ettevalmistamist ja läbiviimist mõjutavatest asjaoludest ülevaate andmine; operatiivsete ja taktikaliste kalkulatsioonide tegemine ressursside eraldamiseks väegrupeeringute või operatiivse lahingukorra elementide või lahingupaigutuse vahel kooskõlas missiooniga või operatsiooni etapiga; andmete ettevalmistamine olukorra hindamiseks ja otsuste tegemiseks igal ajal operatsiooni või lahingu käigus; operatsioonide arvutisimulatsioonid.

ML22   „Baasteadusuuringud”

Eksperimentaalne või teoreetiline töö, mida teostatakse põhiliselt uute teadmiste saamiseks nähtuste või vaadeldavate faktide fundamentaalsetest põhimõtetest ning mis ei ole otseselt suunatud mingi praktilise rakenduse või eesmärgi saavutamiseks.

ML7, 22   „Biokatalüsaatorid”

Ensüümid spetsiaalseteks keemilisteks või biokeemilisteks reaktsioonideks või muud bioloogilised koostisosad, mis seovad end kemoründemürkidega ja kiirendavad nende degradatsiooni.

Tehniline märkus

„Ensüümid”– spetsiaalsete keemiliste või biokeemiliste reaktsioonide „biokatalüsaatorid”.

ML7, 22   „Biopolümeerid”

Bioloogilised makromolekulid:

| a. | ensüümid spetsiaalseteks keemilisteks või biokeemilisteks reaktsioonideks; |
| --- | --- |

a.

ensüümid spetsiaalseteks keemilisteks või biokeemilisteks reaktsioonideks;

| b. | monoklonaalsed, polüklonaalsed või anti-idiotüüpsed antikehad; |
| --- | --- |

b.

monoklonaalsed, polüklonaalsed või anti-idiotüüpsed antikehad;

| c. | spetsiaalselt loodud või spetsiaalselt töödeldud retseptorid. |
| --- | --- |

c.

spetsiaalselt loodud või spetsiaalselt töödeldud retseptorid.

Tehnilised märkused

1.   „anti-idiotüüpsed antikehad”– antikehad, mis seovad end teiste antikehade konkreetsete antigeeni sidumiskohtadega;

2.   „monoklonaalsed antikehad”–

3.   „polüklonaalsed antikehad”–

4.   „retseptorid”–

ML4, 10   „Tsiviilõhusõiduk”

Need „õhusõidukid”, mis on loetletud kasutusotstarbe järgi tsiviillennundusameti poolt avaldatud lennukõlblikkuse sertifitseerimise nimekirjas lendamiseks sisemaistel ja välismaistel tsiviil-kaubanduslikel marsruutidel või seaduslikuks kasutamiseks tsiviil-, era- ja ärilisel otstarbel.

ML21, 22   „Arendamine”

On seotud kõikide seeriatootmisele eelnevate etappidega, nagu näiteks: toote projektlahendus, projektlahenduse otsing, projektlahenduse analüüs, projektlahenduse põhimõtted, prototüüpide koostamine ja katsetamine, katsetootmiskavad, projektlahenduse andmed, projektlahenduse andmete tooteks muutmise protsess, osade suhtelise paigutuse kavand, terviku moodustamise kavand, skeemid.

ML17   „Tööorganid”

Haaratsid, aktiivsed tööriistühikud ja kõik muud töövahendid, mis on kinnitatud „roboti” manipulaatori otsa kinnitusplaadile.

Tehniline märkus

„Aktiivsed tööriistühikud”– seadmed, mille abil rakendatakse töödeldavale detailile liigutavat jõudu, töötlemisenergiat või sondeeritakse seda.

ML8   „Kõrge siseenergiaga materjalid”

Ained või segud, mis reageerivad keemiliselt, et eraldada nende ettenähtud kasutamiseks nõutavat energiat. „Lõhkeained”, „pürotehnika” ja „raketikütus” on kõrge siseenergiaga materjalide alamklassid.

ML8, 18   „Lõhkeained”

Tahked, vedelad või gaasilised ained või ainete segud, mida kasutatakse lõhkepeades, lõhkeseadmetes või mujal esmase, võimendava või peamise lõhkelaenguna ning mille eesmärk on plahvatada.

ML7   „Ekspressioonivektorid”

Kandjad (nt plasmiid või viirus), mida kasutatakse geneetilise materjali viimiseks peremeesrakkudesse.

ML 17   „Kütuseelement”

Elektrokeemiline seade, mis muundab keemilise energia otse alalisvooluelektrienergiaks, tarbides kütust välisest toiteallikast.

ML13   „Kiud- või niitmaterjalid”

Hõlmavad järgmist:

| a. | pidevad monokiud; |
| --- | --- |

a.

pidevad monokiud;

| b. | pidev lõng ja heie; |
| --- | --- |

b.

pidev lõng ja heie;

| c. | paelad, kudumid, reeglipäratud matid ja punutised; |
| --- | --- |

c.

paelad, kudumid, reeglipäratud matid ja punutised;

| d. | tükeldatud kiud, staapelkiud ja vanutatud viltvaibad; |
| --- | --- |

d.

tükeldatud kiud, staapelkiud ja vanutatud viltvaibad;

| e. | mis tahes pikkusega monokristallilised või polükristallilised niitkristallid; |
| --- | --- |

e.

mis tahes pikkusega monokristallilised või polükristallilised niitkristallid;

| f. | aromaatse polüamiidi pulp. |
| --- | --- |

f.

aromaatse polüamiidi pulp.

ML15   „Esimese põlvkonna kujutisvõimendid”

Elektrostaatiliselt fokuseeritud võimendustorud, milles kasutatakse kiudoptilisi või klaasplaadist sisendit ja väljundit, multileelisfotokatoode (S-20 või S-25), kuid ei kasutata mikrokanalplaatvõimendeid.

ML22   „Üldkasutatav”

„Tehnoloogia” või „tarkvara”, mis on tehtud kättesaadavaks, seadmata piiranguid selle edasise levitamise suhtes.

| Märkus. | Autoriõigusega seatud piirangud ei takista „tehnoloogiat” või „tarkvara” olemast „üldkasutatav”. |
| --- | --- |

Märkus.

Autoriõigusega seatud piirangud ei takista „tehnoloogiat” või „tarkvara” olemast „üldkasutatav”.

ML9, 19   „Laser”

Komponentide koost, mis toodab nii ruumiliselt kui ka ajaliselt koherentset valgust, mida võimendab stimuleeritud kiirgusemissioon.

ML10   „Õhust kergemad õhusõidukid”

Õhupallid ja õhulaevad, mille õhkutõstmiseks kasutatakse kuuma õhku või muid õhust kergemaid gaase, näiteks heeliumi või vesinikku.

ML17   „Tuumareaktor”

Reaktorianumas paiknevad või vahetult selle külge kinnitatud osad, seadmed, mis reguleerivad reaktori südamiku võimsustaset, ning komponendid, mis tavaliselt sisaldavad reaktori südamiku primaarset jahutusainet, puutuvad sellega vahetult kokku või kontrollivad seda.

ML8   „Lähteained”

Lõhkeainete tootmises kasutatavad erikemikaalid.

ML18, 21, 22   „Tootmine”

Kõik tootmisetapid, nagu näiteks toote insenerlahendus, valmistamine, integreerimine, kokkupanek (montaaž), järelevalve, katsetamine, kvaliteedi tagamine.

ML8   „Raketikütus”

Ained või segud, mis reageerivad keemiliselt, et eraldada kontrollitud kiirusel suurel hulgal mehhaanilise töö tegemiseks vajalikku kuuma gaasi.

ML4, 8   „Pürotehnika”

Tahkete või vedelate kütuste ja oksüdeerijate segud, mille süttimisel toimub kontrollitud kiirusel energeetiline keemiline reaktsioon, et tekitada teatavaid ajalisi viivitusi või teatud koguses kuumust, müra, suitsu, nähtavat valgust või infrapunakiirgust. Pürofoorsed ained on pürotehnika alamklass, mis ei sisalda oksüdeerijaid, kuid mis süttivad õhuga kokku puutudes spontaanselt.

ML22   „Vajalik”

Kasutatuna koos sõnaga „tehnoloogia”, tähendab üksnes seda „tehnoloogia” osa, mis peab tagama reguleeritud toimimistaseme, näitajate või funktsioonide saavutamise või ületamise. Sellist „vajalikku”„tehnoloogiat” võivad jagada erinevad tooted.

ML7   „Massirahutuste ohjamiseks mõeldud keemilised ühendid”

Ained, mis massirahutuste ohjamiseks eeldatavatel kasutustingimustel tekitavad kiiresti inimestel sensoorset ärritust või avaldavad neile halvavat füüsilist mõju, mis kaob lühikese aja jooksul pärast kokkupuute lõppemist. (Pisargaasid on „massirahutuste ohjamiseks mõeldud keemiliste ühendite” alarühm.)

ML17   „Robot”

Manipulatsioonimehhanism, mis võib olla nii pideval rajal kui ka punktist punkti kulgev, võib kasutada andureid ning millel on kõik järgmised omadused:

| a | multifunktsionaalsus; |
| --- | --- |

a

multifunktsionaalsus;

| b. | selle abil saab erinevate liikumiste kaudu kohale asetada või suunata materjali, osi, tööriistu või spetsiaalseid seadmeid kolmemõõtmelises ruumis; |
| --- | --- |

b.

selle abil saab erinevate liikumiste kaudu kohale asetada või suunata materjali, osi, tööriistu või spetsiaalseid seadmeid kolmemõõtmelises ruumis;

| c. | koosneb kolmest või enamast suletud või avatud ahelaga servoseadmest, mille hulka võivad kuuluda ka samm-mootorid; ja |
| --- | --- |

c.

koosneb kolmest või enamast suletud või avatud ahelaga servoseadmest, mille hulka võivad kuuluda ka samm-mootorid; ja

| d. | tal on „kasutaja juurdepääsetav programmeeritavus” kas õpetamine/kordamine-meetodit kasutades või elektronarvuti abil, mis võib olla programmeeritav loogiline kontroller, st ilma mehaanilise vahelesegamiseta. |
| --- | --- |

d.

tal on „kasutaja juurdepääsetav programmeeritavus” kas õpetamine/kordamine-meetodit kasutades või elektronarvuti abil, mis võib olla programmeeritav loogiline kontroller, st ilma mehaanilise vahelesegamiseta.

| Märkus. | Eespool esitatud definitsioon ei hõlma järgmisi seadmeid:







  1. | manipulatsioonimehhanismid, mis on ainult käsi- või kaugjuhitavad; |
| --- | --- | --- |

Märkus.

1.

manipulatsioonimehhanismid, mis on ainult käsi- või kaugjuhitavad;

| 2. | fikseeritud järjestusega manipulatsioonimehhanismid, mis on automaatselt liikuvad seadmed ning mis teostavad mehaaniliselt programmeeritud liikumisi. Programm on mehaaniliselt piiratud fikseeritud peatustega, nagu tapid ja nukid. Liikumiste järjekord ja radade ning nurkade valik ei ole varieeritav ega muudetav ei mehaaniliselt, elektrooniliselt ega elektriliselt; |
| --- | --- |

2.

fikseeritud järjestusega manipulatsioonimehhanismid, mis on automaatselt liikuvad seadmed ning mis teostavad mehaaniliselt programmeeritud liikumisi. Programm on mehaaniliselt piiratud fikseeritud peatustega, nagu tapid ja nukid. Liikumiste järjekord ja radade ning nurkade valik ei ole varieeritav ega muudetav ei mehaaniliselt, elektrooniliselt ega elektriliselt;

| 3. | mehaaniliselt juhitud muudetava järjestusega manipulatsioonimehhanismid, mis on automaatselt liikuvad seadmed ning mis teostavad mehaaniliselt programmeeritud liikumisi. Programm on mehaaniliselt piiratud fikseeritud, kuid reguleeritavate peatustega, nagu tapid ja nukid. Liikumiste järjekord ning radade või nurkade valik on varieeritav etteantud programmi mallide siseselt. Ühe või mitme liikumistelje programmi mallide varieerimine või muutmine (st tappide muutmine või nukkide ümberasetamine) on teostatav vaid mehaaniliste operatsioonide abil; |
| --- | --- |

3.

mehaaniliselt juhitud muudetava järjestusega manipulatsioonimehhanismid, mis on automaatselt liikuvad seadmed ning mis teostavad mehaaniliselt programmeeritud liikumisi. Programm on mehaaniliselt piiratud fikseeritud, kuid reguleeritavate peatustega, nagu tapid ja nukid. Liikumiste järjekord ning radade või nurkade valik on varieeritav etteantud programmi mallide siseselt. Ühe või mitme liikumistelje programmi mallide varieerimine või muutmine (st tappide muutmine või nukkide ümberasetamine) on teostatav vaid mehaaniliste operatsioonide abil;

| 4. | muud kui servo-juhitud muutuva järjestusega manipulatsioonimehhanismid, mis on automaatselt liikuvad seadmed ning mis teostavad mehaaniliselt programmeeritud liikumisi. Programm on varieeritav, kuid järjestus toimub vaid mehaaniliselt kinnitatud elektriliste kahendseadmete või reguleeritavate peatustest saadavate kahendsignaalide põhjal; |
| --- | --- |

4.

muud kui servo-juhitud muutuva järjestusega manipulatsioonimehhanismid, mis on automaatselt liikuvad seadmed ning mis teostavad mehaaniliselt programmeeritud liikumisi. Programm on varieeritav, kuid järjestus toimub vaid mehaaniliselt kinnitatud elektriliste kahendseadmete või reguleeritavate peatustest saadavate kahendsignaalide põhjal;

| 5. | virnastamisseadmed, mis on defineeritud kui Descartes’i koordinaatidega manipulatsiooniseadmed ning mis on vertikaalselt asetatud laokastide virna integraalseks osaks ning on ette nähtud kastide sisu kättesaamiseks või taastamiseks. |
| --- | --- |

5.

virnastamisseadmed, mis on defineeritud kui Descartes’i koordinaatidega manipulatsiooniseadmed ning mis on vertikaalselt asetatud laokastide virna integraalseks osaks ning on ette nähtud kastide sisu kättesaamiseks või taastamiseks.

ML21   „Tarkvara”

Ühest või mitmest „programmist” või „mikroprogrammist” koosnev kogum, mis on paigutatud mis tahes kättesaadavale väljundmeediale.

ML19   „Kosmosekindlad”

Tooted, mis on konstrueeritud, valmistatud ja katsetatud nii, et need vastavad satelliitide või suurtes kõrgustes kasutatavate lennusüsteemide, mis töötavad 100 km kõrgusel või kõrgemal, väljasaatmise ja paigutamise suhtes kehtivatele erilistele elektri-, mehhaanika- või keskkonnanõuetele.

ML 20   „Ülijuhtivad”

Kasutatakse seoses materjalidega (nt metallid, sulamid või ühendid), mis võivad kaotada täielikult oma elektritakistuse, st võivad omandada lõpmatult suure elektrijuhtivuse ning kanda üle väga suuri elektrivoole ilma Joule’i soojenemiseta.

„Kriitiline temperatuur” (vahel nimetatud ka üleminekutemperatuuriks) on temperatuur, mille juures konkreetne „ülijuhtiv” aine kaotab täielikult oma elektrilise takistuse alalisvoolule.

Tehniline märkus

Aine „ülijuhtivat” olekut iseloomustavad individuaalselt „kriitiline temperatuur”, kriitiline magnetväli, mis sõltub temperatuurist, ning kriitiline voolutihedus, mis sõltub nii temperatuurist kui ka magnetväljast.

ML22   „Tehnoloogia”

Spetsiifiline teave, mis on vajalik toote „arendamiseks”, „tootmiseks” või „kasutamiseks”. See teave esineb tehniliste andmete või tehnilise abi kujul.

Tehnilised märkused

| 1. | ‘Tehnilised andmed’ võivad esineda tehniliste jooniste, plaanide, diagrammide, mudelite, valemite, tabelite, insener-tehniliste projektide ja spetsifikatsioonide, käsiraamatute ja juhiste kujul kas kirjalikult või salvestatuna muudele andmekandjatele või seadmetele nagu näiteks magnetkettad, helilindid, püsimälud. |
| --- | --- |

1.

‘Tehnilised andmed’ võivad esineda tehniliste jooniste, plaanide, diagrammide, mudelite, valemite, tabelite, insener-tehniliste projektide ja spetsifikatsioonide, käsiraamatute ja juhiste kujul kas kirjalikult või salvestatuna muudele andmekandjatele või seadmetele nagu näiteks magnetkettad, helilindid, püsimälud.

| 2. | ‘Tehniline abi’ võib esineda juhiste, oskuste, väljaõppe, tööalaste teadmiste ja konsultatsiooniteenuste vormis. ‘Tehniline abi’ võib hõlmata ‘tehniliste andmete’ üleandmist. |
| --- | --- |

2.

‘Tehniline abi’ võib esineda juhiste, oskuste, väljaõppe, tööalaste teadmiste ja konsultatsiooniteenuste vormis. ‘Tehniline abi’ võib hõlmata ‘tehniliste andmete’ üleandmist.

ML 10   „Mehitamata õhusõiduk”

Igasugune „õhusõiduk”, mis on võimeline lendu alustama ja sooritama kontrollitavat ja juhitavat lendu ning navigeerima ilma inimpiloodita pardal.

ML21, 22   „Kasutamine”

Toimimine, paigaldus (sh kohapealne paigaldus), hooldus (kontroll), remont, kapitaalremont ja renoveerimine.”

---

OTSUSED

| 31.1.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 31/75 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 31/75

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

29. jaanuar 2013,

millega muudetakse otsust 2004/416/EÜ ajutiste erakorraliste meetmete kohta teatavate Brasiiliast pärinevate tsitrusviljade suhtes

(teatavaks tehtud numbri C(2013) 339 all)

(2013/67/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, (1) eriti selle artikli 16 lõike 3 neljandat lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsuses 2004/416/EÜ (2) on sätestatud ajutised erakorralised meetmed, mille eesmärk on tõhusamalt vältida kahjulike organismide, eelkõige organismide Guignardia citricarpa Kiely ja Xanthomonas campestris liitu sissetoomist Brasiiliast pärit tsitrusviljade Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. ja nende hübriididega. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsuses 2004/416/EÜ (2) on sätestatud ajutised erakorralised meetmed, mille eesmärk on tõhusamalt vältida kahjulike organismide, eelkõige organismide Guignardia citricarpa Kiely ja Xanthomonas campestris liitu sissetoomist Brasiiliast pärit tsitrusviljade Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. ja nende hübriididega.

| (2) | Olemasolevast teabest selgub, et seoses Xanthomonas campestris’ega ei ole vaja võtta ajutisi erakorralisi meetmeid. |
| --- | --- |

(2)

Olemasolevast teabest selgub, et seoses Xanthomonas campestris’ega ei ole vaja võtta ajutisi erakorralisi meetmeid.

| (3) | Eelmiste aastate arenguid arvesse võttes tuleks ette näha, et sätteid ülejäänud meetmete kohta siiski kohaldataks. |
| --- | --- |

(3)

Eelmiste aastate arenguid arvesse võttes tuleks ette näha, et sätteid ülejäänud meetmete kohta siiski kohaldataks.

| (4) | Seega tuleks otsust 2004/416/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seega tuleks otsust 2004/416/EÜ vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2004/416/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Pealkiri asendatakse järgmisega. |
| --- | --- |

1)

Pealkiri asendatakse järgmisega.

| 2) | Artiklid 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  Erandina direktiivi 2000/29/EÜ IV lisa A osa I jao punktist 16.4 võib Brasiiliast pärinevaid tsitrusvilju Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. ja nende hübriide (edaspidi „tsitrusviljad”) tuua liidu territooriumile ainult siis, kui need vastavad käesoleva direktiivi lisas esitatud nõuetele.
  Artikkel 2
  Ilma et see piiraks komisjoni direktiivi 94/3/EÜ (3) sätteid, saadab iga liikmesriik, kes impordib Brasiiliast pärinevaid tsitrusvilju, komisjonile ja teistele liikmesriikidele iga aasta 31. detsembriks üksikasjaliku tehnilise aruande nimetatud tsitrusviljade osas vastavalt direktiivi 2000/29/EÜ artikli 13 lõikele 1 ajavahemikus 1. maist kuni 30. novembrini samal aastal korraldatud fütosanitaarkontrollide tulemuste kohta.
  Artikkel 3
  Igal aastal 1. maist kuni 30. novembrini jälgib komisjon pidevalt olukorra arengut. Kui ilmneb, et need erakorralised meetmed ei ole piisavad vältimaks organismide Guignardia citricarpa Kiely (kõik tsitruseliste suhtes patogeensed tüved) sissetoomist, või neist ei peeta kinni, võtab komisjon rangemad või alternatiivsed meetmed direktiivi 2000/29/EÜ artikli 16 lõikes 3 sätestatud korras. |
| --- | --- |

2)

Artiklid 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Erandina direktiivi 2000/29/EÜ IV lisa A osa I jao punktist 16.4 võib Brasiiliast pärinevaid tsitrusvilju Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. ja nende hübriide (edaspidi „tsitrusviljad”) tuua liidu territooriumile ainult siis, kui need vastavad käesoleva direktiivi lisas esitatud nõuetele.

Artikkel 2

Ilma et see piiraks komisjoni direktiivi 94/3/EÜ (3) sätteid, saadab iga liikmesriik, kes impordib Brasiiliast pärinevaid tsitrusvilju, komisjonile ja teistele liikmesriikidele iga aasta 31. detsembriks üksikasjaliku tehnilise aruande nimetatud tsitrusviljade osas vastavalt direktiivi 2000/29/EÜ artikli 13 lõikele 1 ajavahemikus 1. maist kuni 30. novembrini samal aastal korraldatud fütosanitaarkontrollide tulemuste kohta.

Artikkel 3

Igal aastal 1. maist kuni 30. novembrini jälgib komisjon pidevalt olukorra arengut. Kui ilmneb, et need erakorralised meetmed ei ole piisavad vältimaks organismide Guignardia citricarpa Kiely (kõik tsitruseliste suhtes patogeensed tüved) sissetoomist, või neist ei peeta kinni, võtab komisjon rangemad või alternatiivsed meetmed direktiivi 2000/29/EÜ artikli 16 lõikes 3 sätestatud korras.

| 3) | Artiklis 5 asendatakse sõnad „hiljemalt 31. jaanuariks 2008” sõnadega „hiljemalt 31. jaanuariks igal aastal”. |
| --- | --- |

3)

Artiklis 5 asendatakse sõnad „hiljemalt 31. jaanuariks 2008” sõnadega „hiljemalt 31. jaanuariks igal aastal”.

| 4) | Lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  „Ilma, et see piiraks direktiivi 2000/29/EÜ IV lisa A osa I jao punktides 16.1, 16.2, 16.3 ja 16.5 puuviljade suhtes kohaldatavaid sätteid, kehtivad järgmised nõuded:”; |
| --- | --- | --- |

4)

Lisa muudetakse järgmiselt:

a)

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Ilma, et see piiraks direktiivi 2000/29/EÜ IV lisa A osa I jao punktides 16.1, 16.2, 16.3 ja 16.5 puuviljade suhtes kohaldatavaid sätteid, kehtivad järgmised nõuded:”;

| b) | punkt 1 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

punkt 1 jäetakse välja.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 29. jaanuar 2013

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Tonio BORG

---

(1)  EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1.

1

(2)  ELT L 151, 30.4.2004, lk 76.

2

(3)  EÜT L 32, 5.2.1994, lk 37.”

3

---

III Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

| 31.1.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 31/77 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 31/77

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 31/12/COL,

1. veebruar 2012,

millega muudetakse kaheksakümne viiendat korda riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, lisades uue peatüki, milles käsitletakse laevaehitusele antava riigiabi hindamise läbivaadatud eeskirjade kohaldamist alates 1. veebruarist 2012

EFTA JÄRELEVALVEAMET (EDASPIDI „JÄRELEVALVEAMET”),

arvestades, et:

järelevalve- ja kohtulepingu artikli 5 lõike 2 punkti b kohaselt väljastab EFTA järelevalveamet teateid või suuniseid EMP lepingus käsitletud küsimuste kohta, kui kõnealuse lepingu või järelevalve- ja kohtulepinguga on nii ette nähtud või kui järelevalveamet peab seda vajalikuks,

7. detsembril 2011 võttis Euroopa Komisjon vastu teatise, milles käsitletakse laevaehitusele antava riigiabi hindamise läbivaadatud eeskirjade (ELT C 364, 14.12.2011, lk 9) kohaldamist alates 1. veebruarist 2012,

kõnealune teatis on oluline ka Euroopa Majanduspiirkonna jaoks,

EMP riigiabi eeskirjade ühetaoline kohaldamine tuleb tagada kogu Euroopa Majanduspiirkonnas kooskõlas EMP lepingu artiklis 1 sätestatud ühtsuse tagamise eesmärgiga,

EMP lepingu XV lisa 11. leheküljel oleva peatüki „ÜLDIST” II punkti kohaselt peab järelevalveamet pärast komisjoniga konsulteerimist vastu võtma Euroopa Komisjoni poolt vastuvõetud õigusaktidega kooskõlas olevaid õigusakte,

järelevalveamet küsis selle kohta Euroopa Komisjoni ja EFTA riikide arvamust 19. detsembri 2011. aasta kirjaga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi suuniseid muudetakse, asendades laevaehitusele antava riigiabi hindamise eeskirju käsitleva peatüki.

Uus peatükk on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

Ainult otsuse ingliskeelne tekst on autentne.

Brüssel, 1. veebruar 2012

EFTA järelevalveameti nimel

Oda Helen SLETNES

President

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

Kolleegiumi liige

---

LISA

LAEVAEHITUSELE ANTAVA RIIGIABI SUUNISED
   (1)

1.   Sissejuhatus

| (1) | Laevaehitussektorile antava riigiabi suhtes on kohaldatud mitut riigiabi erikorda, mis on hiljem viidud kooskõlla riigiabi horisontaaleeskirjadega. Võrreldes tööstusharudega, mille suhtes ei ole kohaldatud erieeskirju, on laevaehituse suhtes kohaldatav kord sisaldanud nii rangemaid kui ka leebemaid sätteid. Käesolevates suunistes nähakse ette laevaehitusele antava riigiabi hindamise uued eeskirjad, mille kehtivusaeg algab pärast praegu kehtivate laevaehitusele antavat riigiabi käsitlevate suuniste kehtivusaja lõppemist 31. detsembril 2011 (2). |
| --- | --- |

(1)

Laevaehitussektorile antava riigiabi suhtes on kohaldatud mitut riigiabi erikorda, mis on hiljem viidud kooskõlla riigiabi horisontaaleeskirjadega. Võrreldes tööstusharudega, mille suhtes ei ole kohaldatud erieeskirju, on laevaehituse suhtes kohaldatav kord sisaldanud nii rangemaid kui ka leebemaid sätteid. Käesolevates suunistes nähakse ette laevaehitusele antava riigiabi hindamise uued eeskirjad, mille kehtivusaeg algab pärast praegu kehtivate laevaehitusele antavat riigiabi käsitlevate suuniste kehtivusaja lõppemist 31. detsembril 2011 (2).

| (2) | Laevaehitus erineb muudest tööstusharudest näiteks väikeste tootepartiide, toodetavate üksuste suuruse, väärtuse ja keerukuse poolest ning seetõttu, et prototüüpe kasutatakse üldiselt äriliselt. |
| --- | --- |

(2)

Laevaehitus erineb muudest tööstusharudest näiteks väikeste tootepartiide, toodetavate üksuste suuruse, väärtuse ja keerukuse poolest ning seetõttu, et prototüüpe kasutatakse üldiselt äriliselt.

| (3) | Arvestades neid erijooni, peab järelevalveamet asjakohaseks jätkata erisätete kohaldamist laevaehitussektorile antava innovatsiooniabi suhtes, tagades samas, et see abi ei mõjutaks kaubandustingimusi ja konkurentsi niivõrd negatiivselt, et see oleks ühiste huvide vastane. |
| --- | --- |

(3)

Arvestades neid erijooni, peab järelevalveamet asjakohaseks jätkata erisätete kohaldamist laevaehitussektorile antava innovatsiooniabi suhtes, tagades samas, et see abi ei mõjutaks kaubandustingimusi ja konkurentsi niivõrd negatiivselt, et see oleks ühiste huvide vastane.

| (4) | Innovatsiooniks antav riigiabi peab muutma abisaaja käitumist, suurendades tema innovaatilisust ja tuues kaasa innovaatilisi projekte või tegevust, mida ei oleks saanud ilma abita teostada või mida oleks saanud teostada palju väiksemas ulatuses. Stimuleeriv mõju tehakse kindlaks olukorra võrdlusanalüüsi abil, kus võrreldakse kavandatava tegevuse taset abi andmise korral ja ilma. Seepärast on suunistes kehtestatud konkreetsed nõuded, mis võimaldavad EFTA riikidel tagada stimuleeriva mõju. |
| --- | --- |

(4)

Innovatsiooniks antav riigiabi peab muutma abisaaja käitumist, suurendades tema innovaatilisust ja tuues kaasa innovaatilisi projekte või tegevust, mida ei oleks saanud ilma abita teostada või mida oleks saanud teostada palju väiksemas ulatuses. Stimuleeriv mõju tehakse kindlaks olukorra võrdlusanalüüsi abil, kus võrreldakse kavandatava tegevuse taset abi andmise korral ja ilma. Seepärast on suunistes kehtestatud konkreetsed nõuded, mis võimaldavad EFTA riikidel tagada stimuleeriva mõju.

| (5) | Koostöös tööstusharuga on töötatud laevaehitussektorile antava innovatsiooniabi kohta välja mitteametlikud eeskirjad, mis käsitlevad eelkõige abikõlblikke kulusid ja projekti innovaatilise iseloomu kinnitamist ja mida järelevalveamet kohaldab oma otsuste tegemise korra raames. Läbipaistvuse huvides tuleks need eeskirjad ametlikult lisada innovatsiooniabi eeskirjadele. |
| --- | --- |

(5)

Koostöös tööstusharuga on töötatud laevaehitussektorile antava innovatsiooniabi kohta välja mitteametlikud eeskirjad, mis käsitlevad eelkõige abikõlblikke kulusid ja projekti innovaatilise iseloomu kinnitamist ja mida järelevalveamet kohaldab oma otsuste tegemise korra raames. Läbipaistvuse huvides tuleks need eeskirjad ametlikult lisada innovatsiooniabi eeskirjadele.

| (6) | Kuna järelevalveamet kavatseb 2013. aastal horisontaalsed regionaalabi suunised aastateks 2007–2013 (3) läbi vaadata, ei tee ta praegu muudatusi laevaehitusele antava regionaalabi andmise erieeskirjades. Seetõttu on käesolevas peatükis esitatud laevaehitusele antava regionaalabi erieeskirjad samad kui varasemas laevaehitusele antavat riigiabi käsitlevas peatükis esitatud erieeskirjad. Järelevalveamet hindab olukorda uuesti seoses regionaalabi suuniste läbivaatamisega. |
| --- | --- |

(6)

Kuna järelevalveamet kavatseb 2013. aastal horisontaalsed regionaalabi suunised aastateks 2007–2013 (3) läbi vaadata, ei tee ta praegu muudatusi laevaehitusele antava regionaalabi andmise erieeskirjades. Seetõttu on käesolevas peatükis esitatud laevaehitusele antava regionaalabi erieeskirjad samad kui varasemas laevaehitusele antavat riigiabi käsitlevas peatükis esitatud erieeskirjad. Järelevalveamet hindab olukorda uuesti seoses regionaalabi suuniste läbivaatamisega.

| (7) | Ekspordikrediidi puhul on käesolevate suuniste eesmärk täita kehtivaid rahvusvahelisi kohustusi. |
| --- | --- |

(7)

Ekspordikrediidi puhul on käesolevate suuniste eesmärk täita kehtivaid rahvusvahelisi kohustusi.

| (8) | Suunised sisaldavad seepärast konkreetseid sätteid regionaal- ja innovatsiooniabi andmiseks laevaehitussektorile ning ekspordikrediiti käsitlevaid sätteid. Peale selle võib laevaehitussektorile antava abi lugeda siseturuga kokkusobivaks vastavalt EMP lepingule ja horisontaalsete riigiabimeetmete alusel, (4) juhul kui nende meetmete puhul ei ole sätestatud teisiti. |
| --- | --- |

(8)

Suunised sisaldavad seepärast konkreetseid sätteid regionaal- ja innovatsiooniabi andmiseks laevaehitussektorile ning ekspordikrediiti käsitlevaid sätteid. Peale selle võib laevaehitussektorile antava abi lugeda siseturuga kokkusobivaks vastavalt EMP lepingule ja horisontaalsete riigiabimeetmete alusel, (4) juhul kui nende meetmete puhul ei ole sätestatud teisiti.

| (9) | Kooskõlas EMP lepingu artikliga 123 võib iga EFTA riik võtta oma oluliste julgeolekuhuvide kaitseks sõjalaevade rahastamisel selliseid meetmeid, mida ta vajalikuks peab. |
| --- | --- |

(9)

Kooskõlas EMP lepingu artikliga 123 võib iga EFTA riik võtta oma oluliste julgeolekuhuvide kaitseks sõjalaevade rahastamisel selliseid meetmeid, mida ta vajalikuks peab.

| (10) | Järelevalveamet kavatseb käesolevates suunistes sätestatud põhimõtteid kohaldada kuni 31. detsembrini 2013. Pärast nimetatud kuupäeva kavatseb järelevalveamet lisada innovatsiooniabi reguleerivad sätted teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavatesse riigiabi suunistesse (5) ning lisada laevaehitussektorile antava regionaalabi regionaalse riigiabi andmise suunistesse. |
| --- | --- |

(10)

Järelevalveamet kavatseb käesolevates suunistes sätestatud põhimõtteid kohaldada kuni 31. detsembrini 2013. Pärast nimetatud kuupäeva kavatseb järelevalveamet lisada innovatsiooniabi reguleerivad sätted teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antavatesse riigiabi suunistesse (5) ning lisada laevaehitussektorile antava regionaalabi regionaalse riigiabi andmise suunistesse.

2.   Reguleerimisala ja mõisted

| (11) | Järelevalveamet võib lubada käesolevate suuniste alusel abi andmise mis tahes laevatehasele või, ekspordikrediitide korral, abi andmise selle laeva omanikule laevaehituseks, remondiks või ümberehituseks, samuti anda innovatsiooniabi ujuvate ja liikuvate avamererajatiste ehitamiseks. |
| --- | --- |

(11)

Järelevalveamet võib lubada käesolevate suuniste alusel abi andmise mis tahes laevatehasele või, ekspordikrediitide korral, abi andmise selle laeva omanikule laevaehituseks, remondiks või ümberehituseks, samuti anda innovatsiooniabi ujuvate ja liikuvate avamererajatiste ehitamiseks.

| (12) | Käesolevates suunistes kasutatakse järgmisi mõisteid:
  (a)   „laevaehitus”– kaubanduslikel eesmärkidel kasutatavate iseliikuvate laevade ehitamine EMPs;
  (b)   „laevaremont”– kaubanduslikel eesmärkidel kasutatavate iseliikuvate laevade remont või korrastustööd EMPs;
  (c)   „laeva ümberehitus”– selliste iseliikuvate kaubanduslike laevade ümberehitamine EMPs, mille kogumahutavus on vähemalt 1 000 gt, (6) tingimusel et ümberehitus hõlmab lastiplaani, laevakere, käitussüsteemi või reisijate majutamise võimaluste põhjalikku muutmist;
  (d)   „iseliikuv laev”– püsiva käituri ja rooliseadmega laev, mis on igati sõidukõlblik avamerel või sisevetel ja kuulub ühte järgmistest kategooriatest:(i)reisijate- ja/või kaubaveoks kasutatavad mere- ja siseveelaevad, mille kogumahutavus on vähemalt 100 gt;(ii)eriülesanneteks kasutatavad mere- ja siseveelaevad (näiteks põhjasüvendajad ja jäämurdjad), mille kogumahutavus on vähemalt 100 gt;(iii)vedurpuksiirid võimsusega vähemalt 365 kW;(iv)alapunktides i, ii ja iii osutatud laevade lõpetamata, kuid ujuvad ja liikuvad kered;(e)   „ujuv ja liikuv avamererajatis”– rajatis nafta, gaasi või taastuvenergia uurimiseks, kasutamiseks ja tootmiseks, millel on kõik kaubandusliku laeva omadused, välja arvatud iseliikuvus ja selle asukohta muudetakse selle käitamise ajal mitu korda. |
| --- | --- |

(12)

Käesolevates suunistes kasutatakse järgmisi mõisteid:

(a)   „laevaehitus”– kaubanduslikel eesmärkidel kasutatavate iseliikuvate laevade ehitamine EMPs;

(b)   „laevaremont”– kaubanduslikel eesmärkidel kasutatavate iseliikuvate laevade remont või korrastustööd EMPs;

(c)   „laeva ümberehitus”– selliste iseliikuvate kaubanduslike laevade ümberehitamine EMPs, mille kogumahutavus on vähemalt 1 000 gt, (6) tingimusel et ümberehitus hõlmab lastiplaani, laevakere, käitussüsteemi või reisijate majutamise võimaluste põhjalikku muutmist;

(d)   „iseliikuv laev”– püsiva käituri ja rooliseadmega laev, mis on igati sõidukõlblik avamerel või sisevetel ja kuulub ühte järgmistest kategooriatest:

(e)   „ujuv ja liikuv avamererajatis”– rajatis nafta, gaasi või taastuvenergia uurimiseks, kasutamiseks ja tootmiseks, millel on kõik kaubandusliku laeva omadused, välja arvatud iseliikuvus ja selle asukohta muudetakse selle käitamise ajal mitu korda.

3.   Erimeetmed

3.1.   Regionaalabi

| (13) | Laevaehituseks, remondiks või ümberehituseks antavat regionaalabi võib pidada siseturuga kokkusobivaks juhul, kui täidetud on eelkõige järgmised tingimused:






  (a) | abi peab olema antud selleks, et investeerida olemasolevate laevatehaste täiustamisse või ajakohastamisse eesmärgiga suurendada nende jõudlust, ega tohi olla seotud asjakohas(t)e laevatehas(t)e rahalise ümberkorraldamisega; |
| --- | --- | --- |

(13)

Laevaehituseks, remondiks või ümberehituseks antavat regionaalabi võib pidada siseturuga kokkusobivaks juhul, kui täidetud on eelkõige järgmised tingimused:

(a)

abi peab olema antud selleks, et investeerida olemasolevate laevatehaste täiustamisse või ajakohastamisse eesmärgiga suurendada nende jõudlust, ega tohi olla seotud asjakohas(t)e laevatehas(t)e rahalise ümberkorraldamisega;

| (b) | piirkondades, millele on osutatud EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktis a ja mis vastavad kaardile, mille järelevalveamet on iga EFTA riigi suhtes kinnitanud regionaalabi andmiseks, (7) ei tohi abi osatähtsus ületada 22,5 % brutoekvivalendist; |
| --- | --- |

(b)

piirkondades, millele on osutatud EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktis a ja mis vastavad kaardile, mille järelevalveamet on iga EFTA riigi suhtes kinnitanud regionaalabi andmiseks, (7) ei tohi abi osatähtsus ületada 22,5 % brutoekvivalendist;

| (c) | piirkondades, millele on osutatud EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktis c ja mis vastavad kaardile, mille järelevalveamet on iga EFTA riigi suhtes kinnitanud regionaalabi andmiseks, ei tohi abi osatähtsus ületada 12,5 % brutoekvivalendist või kohaldatavat regionaalabi ülemmäära, kusjuures aluseks võetakse neist kahest piirmäärast väiksem; |
| --- | --- |

(c)

piirkondades, millele on osutatud EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktis c ja mis vastavad kaardile, mille järelevalveamet on iga EFTA riigi suhtes kinnitanud regionaalabi andmiseks, ei tohi abi osatähtsus ületada 12,5 % brutoekvivalendist või kohaldatavat regionaalabi ülemmäära, kusjuures aluseks võetakse neist kahest piirmäärast väiksem;

| (d) | abi peab piirduma abikõlblike kulutustega, mis on kindlaksmääratud regionaalabi suunistes aastateks 2007–2013. |
| --- | --- |

(d)

abi peab piirduma abikõlblike kulutustega, mis on kindlaksmääratud regionaalabi suunistes aastateks 2007–2013.

3.2.   Innovatsiooniabi

3.2.1.   Abikõlblikud rakendused

| (14) | Laevaehitusele, remondile või ümberehitusele innovatsiooniks antavat abi võib pidada siseturuga kokkusobivaks, kui abi osatähtsus on kõige rohkem 20 % brutoekvivalendist ja tingimusel, et see on seotud innovaatiliste toodete ja menetluste tööstusliku rakendamisega, st toodete või menetlustega, mis on tehnoloogiliselt uued või märkimisväärselt parendatud võrreldes laevaehitustööstuse tehnika tasemega EMPs ja millega kaasneb tehnoloogilise või tööstusliku ebaõnnestumise oht. |
| --- | --- |

(14)

Laevaehitusele, remondile või ümberehitusele innovatsiooniks antavat abi võib pidada siseturuga kokkusobivaks, kui abi osatähtsus on kõige rohkem 20 % brutoekvivalendist ja tingimusel, et see on seotud innovaatiliste toodete ja menetluste tööstusliku rakendamisega, st toodete või menetlustega, mis on tehnoloogiliselt uued või märkimisväärselt parendatud võrreldes laevaehitustööstuse tehnika tasemega EMPs ja millega kaasneb tehnoloogilise või tööstusliku ebaõnnestumise oht.

| (15) | Innovaatilised tooted ja menetlused punkti 14 tähenduses hõlmavad keskkonnasäästlikke parendusi, mis on seotud kvaliteedi ja tööomadustega, näiteks mootorite kütusetarbe ja heidete, jäätmete ja ohutuse optimeerimine. |
| --- | --- |

(15)

Innovaatilised tooted ja menetlused punkti 14 tähenduses hõlmavad keskkonnasäästlikke parendusi, mis on seotud kvaliteedi ja tööomadustega, näiteks mootorite kütusetarbe ja heidete, jäätmete ja ohutuse optimeerimine.

| (16) | Kui innovatsiooni eesmärk on tõsta keskkonnakaitse taset ja selle tulemusena saavutatakse vastavus EMP normidele vähemalt üks aasta enne nende normide jõustumist või kui innovatsioon tõstab keskkonnakaitse taset EMP normide puudumisel või võimaldab neid ületada, võib abi suurimat osatähtsust suurendada 30 %-ni. Väljendeid „EMP normid” ja „keskkonnakaitse” tuleb mõista nii, nagu need on määratletud keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevates järelevalveameti suunistes (8). |
| --- | --- |

(16)

Kui innovatsiooni eesmärk on tõsta keskkonnakaitse taset ja selle tulemusena saavutatakse vastavus EMP normidele vähemalt üks aasta enne nende normide jõustumist või kui innovatsioon tõstab keskkonnakaitse taset EMP normide puudumisel või võimaldab neid ületada, võib abi suurimat osatähtsust suurendada 30 %-ni. Väljendeid „EMP normid” ja „keskkonnakaitse” tuleb mõista nii, nagu need on määratletud keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevates järelevalveameti suunistes (8).

| (17) | Tingimusel, et need täidavad punktis 14 nimetatud tingimused, on innovaatiliseks tooteks kas uus laevaklass, mis määratletakse võimaliku seeria esimese laeva (prototüüp) alusel, või innovaatilised laevaosad, mida on võimalik käsitada laevast iseseisva elemendina. |
| --- | --- |

(17)

Tingimusel, et need täidavad punktis 14 nimetatud tingimused, on innovaatiliseks tooteks kas uus laevaklass, mis määratletakse võimaliku seeria esimese laeva (prototüüp) alusel, või innovaatilised laevaosad, mida on võimalik käsitada laevast iseseisva elemendina.

| (18) | Tingimusel, et need täidavad punktis 14 nimetatud tingimused, võivad innovaatilisteks protsessideks olla uute protsesside väljatöötamine ja rakendamine tootmise, halduse, logistika või insenerprojekteerimise valdkonnas. |
| --- | --- |

(18)

Tingimusel, et need täidavad punktis 14 nimetatud tingimused, võivad innovaatilisteks protsessideks olla uute protsesside väljatöötamine ja rakendamine tootmise, halduse, logistika või insenerprojekteerimise valdkonnas.

| (19) | Innovatsiooniabi saab lugeda siseturuga kokkusobivaks üksnes juhul, kui seda antakse innovaatiliste toodete ja protsesside esmakordseks tööstuslikuks rakendamiseks. |
| --- | --- |

(19)

Innovatsiooniabi saab lugeda siseturuga kokkusobivaks üksnes juhul, kui seda antakse innovaatiliste toodete ja protsesside esmakordseks tööstuslikuks rakendamiseks.

3.2.2.   Abikõlblikud kulud

| (20) | Toodetele ja menetlustele antav innovatsiooniabi piirdub nende kulutuste toetamisega, mis on otseselt ja ainult seotud projekti innovaatilise osa investeeringute, kavandamise, inseneritöö ja katsetamisega ning on tekkinud pärast innovatsiooniabi taotlemise kuupäeva (9). |
| --- | --- |

(20)

Toodetele ja menetlustele antav innovatsiooniabi piirdub nende kulutuste toetamisega, mis on otseselt ja ainult seotud projekti innovaatilise osa investeeringute, kavandamise, inseneritöö ja katsetamisega ning on tekkinud pärast innovatsiooniabi taotlemise kuupäeva (9).

| (21) | Abikõlblike kulude hulka kuuluvad nii laevatehase kulud kui ka kolmandatelt isikutelt (näiteks süsteemide ja kasutusvalmis lahenduste tarnijad, alltöövõtjatest ettevõtjad) kaupade ja teenuste ostmise kulud, tingimusel et need kaubad ja teenused on seotud rangelt innovatsiooniga. Abikõlblikud kulud on määratud üksikasjalikult liites. |
| --- | --- |

(21)

Abikõlblike kulude hulka kuuluvad nii laevatehase kulud kui ka kolmandatelt isikutelt (näiteks süsteemide ja kasutusvalmis lahenduste tarnijad, alltöövõtjatest ettevõtjad) kaupade ja teenuste ostmise kulud, tingimusel et need kaubad ja teenused on seotud rangelt innovatsiooniga. Abikõlblikud kulud on määratud üksikasjalikult liites.

| (22) | EFTA riigi poolt innovatsiooniabi taotlemiseks määratud pädev riiklik ametiasutus vaatab abikõlblikud kulud taotleja esitatud ja põhjendatud prognooside alusel läbi. Kui kulud hõlmavad tarnijatelt kaupade ja teenuste ostmise kulusid, ei tohi tarnija olla saanud nende kaupade ja teenuste eest samadeks eesmärkideks riigiabi. |
| --- | --- |

(22)

EFTA riigi poolt innovatsiooniabi taotlemiseks määratud pädev riiklik ametiasutus vaatab abikõlblikud kulud taotleja esitatud ja põhjendatud prognooside alusel läbi. Kui kulud hõlmavad tarnijatelt kaupade ja teenuste ostmise kulusid, ei tohi tarnija olla saanud nende kaupade ja teenuste eest samadeks eesmärkideks riigiabi.

3.2.3.   Innovaatilise olemuse kinnitamine

| (23) | Selleks et innovatsiooniabi loetaks käesolevate suuniste kohaselt EMP lepinguga kokkusobivaks, tuleb innovatsiooniabi taotlus praeguste eeskirjade kohaselt esitada pädevale riiklikule ametiasutusele enne, kui taotleja astub siduvasse lepingusse konkreetse projekti teostamiseks, mille jaoks innovatsiooniabi soovitakse. Taotlus peab sisaldama innovatsiooni kvalitatiivset ja kvantitatiivset kirjeldust. |
| --- | --- |

(23)

Selleks et innovatsiooniabi loetaks käesolevate suuniste kohaselt EMP lepinguga kokkusobivaks, tuleb innovatsiooniabi taotlus praeguste eeskirjade kohaselt esitada pädevale riiklikule ametiasutusele enne, kui taotleja astub siduvasse lepingusse konkreetse projekti teostamiseks, mille jaoks innovatsiooniabi soovitakse. Taotlus peab sisaldama innovatsiooni kvalitatiivset ja kvantitatiivset kirjeldust.

| (24) | Pädev riiklik ametiasutus peab saama sõltumatu ja tehniliselt pädeva eksperdi kinnituse, et abi soovitakse projektiks, mis kujutab endast toodet või menetlust, mis on tehnoloogiliselt uus või märkimisväärselt parendatud võrreldes laevaehitustööstuse tehnika tasemega EMPs (kvalitatiivne hinnang). Abi võib lugeda siseturuga kokkusobivaks üksnes juhul, kui sõltumatu ja tehniliselt pädev ekspert kinnitab pädevale riiklikule ametiasutusele, et projekti abikõlblikud kulud on arvutatud üksnes asjaomase projekti innovaatilisi osi arvestades (kvantitatiivne hinnang). |
| --- | --- |

(24)

Pädev riiklik ametiasutus peab saama sõltumatu ja tehniliselt pädeva eksperdi kinnituse, et abi soovitakse projektiks, mis kujutab endast toodet või menetlust, mis on tehnoloogiliselt uus või märkimisväärselt parendatud võrreldes laevaehitustööstuse tehnika tasemega EMPs (kvalitatiivne hinnang). Abi võib lugeda siseturuga kokkusobivaks üksnes juhul, kui sõltumatu ja tehniliselt pädev ekspert kinnitab pädevale riiklikule ametiasutusele, et projekti abikõlblikud kulud on arvutatud üksnes asjaomase projekti innovaatilisi osi arvestades (kvantitatiivne hinnang).

3.2.4.   Stimuleeriv mõju

| (25) | Käesolevate suuniste kohaselt peab innovatsiooniabil olema stimuleeriv mõju, s.t see peab muutma abisaaja käitumist, suurendades tema innovaatilisust. Abi tulemusena peavad kasvama abisaaja innovaatilise tegevuse maht, ulatus või kiirus või sellele kulutatavad summad. |
| --- | --- |

(25)

Käesolevate suuniste kohaselt peab innovatsiooniabil olema stimuleeriv mõju, s.t see peab muutma abisaaja käitumist, suurendades tema innovaatilisust. Abi tulemusena peavad kasvama abisaaja innovaatilise tegevuse maht, ulatus või kiirus või sellele kulutatavad summad.

| (26) | Järelevalveamet on kooskõlas punktiga 25 seisukohal, et abi ei stimuleeri abisaajat juhul, kui projekti elluviimist (10) on alustatud enne, kui abisaaja esitab riiklikele ametiasutustele abitaotluse. |
| --- | --- |

(26)

Järelevalveamet on kooskõlas punktiga 25 seisukohal, et abi ei stimuleeri abisaajat juhul, kui projekti elluviimist (10) on alustatud enne, kui abisaaja esitab riiklikele ametiasutustele abitaotluse.

| (27) | Selleks et kontrollida, kas abi stimuleeriks abisaajat muutma oma käitumist, suurendades tema innovaatilist tegevust, peab EFTA riik andma suurenenud innovaatilisele tegevusele eelhinnangu analüüsi alusel, milles võrreldakse olukorda abi andmise korral ja ilma. Koos järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõike 3 kohase teatise saatnud EFTA riigi esitatud muude asjaomaste kvantitatiivsete ja/või kvalitatiivsete teguritega võib kasutada järgmisi kriteeriume: innovaatilise tegevuse suurenenud maht, ulatus ja kiirus ning sellele kulutatud summad. |
| --- | --- |

(27)

Selleks et kontrollida, kas abi stimuleeriks abisaajat muutma oma käitumist, suurendades tema innovaatilist tegevust, peab EFTA riik andma suurenenud innovaatilisele tegevusele eelhinnangu analüüsi alusel, milles võrreldakse olukorda abi andmise korral ja ilma. Koos järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõike 3 kohase teatise saatnud EFTA riigi esitatud muude asjaomaste kvantitatiivsete ja/või kvalitatiivsete teguritega võib kasutada järgmisi kriteeriume: innovaatilise tegevuse suurenenud maht, ulatus ja kiirus ning sellele kulutatud summad.

| (28) | Kui on võimalik demonstreerida märkimisväärset mõju vähemalt ühele loetletud elementidest, võttes arvesse asjaomase sektori ettevõtja normaalset käitumist, järeldab järelevalveamet üldjuhul, et abil on stimuleeriv mõju. |
| --- | --- |

(28)

Kui on võimalik demonstreerida märkimisväärset mõju vähemalt ühele loetletud elementidest, võttes arvesse asjaomase sektori ettevõtja normaalset käitumist, järeldab järelevalveamet üldjuhul, et abil on stimuleeriv mõju.

| (29) | Abikava hindamisel loetakse stimuleeriva mõjuga seotud tingimused täidetuks, kui EFTA riik on kohustunud andma üksikabi heakskiidetud kava alusel alles seejärel, kui ta on kontrollinud stimuleeriva mõju olemasolu, ja esitama aastaaruandeid heakskiidetud abikava rakendamise kohta. |
| --- | --- |

(29)

Abikava hindamisel loetakse stimuleeriva mõjuga seotud tingimused täidetuks, kui EFTA riik on kohustunud andma üksikabi heakskiidetud kava alusel alles seejärel, kui ta on kontrollinud stimuleeriva mõju olemasolu, ja esitama aastaaruandeid heakskiidetud abikava rakendamise kohta.

| (30) | Abitaotluse saab heaks kiita üksnes tingimusel, et abisaaja sõlmib siduva lepingu konkreetse laevaehitus-, remondi- või ümberehitusprojekti või -menetluse teostamiseks, mille jaoks abi taotletakse. Makseid võib teha alles pärast asjaomase lepingu allakirjutamist. Juhul kui leping tühistatakse või projektist loobutakse, tuleb kogu väljamakstud abi tagastada koos intressiga alates abi väljamaksmise kuupäevast. Kui projekti ei viida lõpule, tuleb see osa abist, mida ei ole abikõlblike kulude katmiseks ära kasutatud, tagastada koos intressiga. Intressimäär peab olema vähemalt võrdne järelevalveameti kinnitatud viitemääradega. |
| --- | --- |

(30)

Abitaotluse saab heaks kiita üksnes tingimusel, et abisaaja sõlmib siduva lepingu konkreetse laevaehitus-, remondi- või ümberehitusprojekti või -menetluse teostamiseks, mille jaoks abi taotletakse. Makseid võib teha alles pärast asjaomase lepingu allakirjutamist. Juhul kui leping tühistatakse või projektist loobutakse, tuleb kogu väljamakstud abi tagastada koos intressiga alates abi väljamaksmise kuupäevast. Kui projekti ei viida lõpule, tuleb see osa abist, mida ei ole abikõlblike kulude katmiseks ära kasutatud, tagastada koos intressiga. Intressimäär peab olema vähemalt võrdne järelevalveameti kinnitatud viitemääradega.

3.3.   Ekspordikrediit

| (31) | Riiklikult toetatavate laenuvõimaluste kujul kodu- või välismaistele laevaomanikele või kolmandatele isikutele laevaehituseks või ümberehituseks antavat abi võib pidada siseturuga kokkusobivaks, kui see on kooskõlas tingimustega, mis sisalduvad riiklikult toetatava ekspordikrediidi suuniseid käsitlevas 1998. aasta OECD kokkuleppes ja sellega seotud valdkondlikus leppes laevade ekspordikrediidi kohta või neid leppeid hiljem muutnud või asendanud kokkulepetes. |
| --- | --- |

(31)

Riiklikult toetatavate laenuvõimaluste kujul kodu- või välismaistele laevaomanikele või kolmandatele isikutele laevaehituseks või ümberehituseks antavat abi võib pidada siseturuga kokkusobivaks, kui see on kooskõlas tingimustega, mis sisalduvad riiklikult toetatava ekspordikrediidi suuniseid käsitlevas 1998. aasta OECD kokkuleppes ja sellega seotud valdkondlikus leppes laevade ekspordikrediidi kohta või neid leppeid hiljem muutnud või asendanud kokkulepetes.

4.   Järelevalve ja aruandlus

| (32) | Vastavalt järelevalveameti muudetud otsusele nr 195/04/COL (EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitleva lepingu protokolli nr 3 II osa artikli 27 kohaste rakendussätete kohta) (11) tuleb EFTA riikidel esitada järelevalveametile aastaaruanded kõikide abikavade kohta vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli II osa ja lepingu rakendussätetega kehtestatud eeskirjadele. Järelevalveamet võib, võttes vastu käesolevate suuniste kohast otsust suurettevõtjatele heakskiidetud innovatsiooniabikava raames antava abi kohta, nõuda EFTA riigilt aruandlust selle kohta, kuidas on suurettevõtjatele antud abi puhul järgitud stimuleeriva mõju põhimõtet, eelkõige kasutades punktis 3.2.4 nimetatud kriteeriume. |
| --- | --- |

(32)

Vastavalt järelevalveameti muudetud otsusele nr 195/04/COL (EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitleva lepingu protokolli nr 3 II osa artikli 27 kohaste rakendussätete kohta) (11) tuleb EFTA riikidel esitada järelevalveametile aastaaruanded kõikide abikavade kohta vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli II osa ja lepingu rakendussätetega kehtestatud eeskirjadele. Järelevalveamet võib, võttes vastu käesolevate suuniste kohast otsust suurettevõtjatele heakskiidetud innovatsiooniabikava raames antava abi kohta, nõuda EFTA riigilt aruandlust selle kohta, kuidas on suurettevõtjatele antud abi puhul järgitud stimuleeriva mõju põhimõtet, eelkõige kasutades punktis 3.2.4 nimetatud kriteeriume.

5.   Kumuleerumine

| (33) | Käesolevates suunistes ettenähtud abi ülemmäärasid kohaldatakse sõltumata sellest, kas asjakohast abi rahastatakse täielikult või osaliselt riigi vahenditest. Käesolevate suuniste alusel võimaldatavat abi ei või ühendada EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kohase riigiabi muude vormidega, kui sellise kumuleerumise tagajärjel on abi osatähtsus käesolevates suunistes ettenähtust suurem. |
| --- | --- |

(33)

Käesolevates suunistes ettenähtud abi ülemmäärasid kohaldatakse sõltumata sellest, kas asjakohast abi rahastatakse täielikult või osaliselt riigi vahenditest. Käesolevate suuniste alusel võimaldatavat abi ei või ühendada EMP lepingu artikli 61 lõike 1 kohase riigiabi muude vormidega, kui sellise kumuleerumise tagajärjel on abi osatähtsus käesolevates suunistes ettenähtust suurem.

| (34) | Erinevateks eesmärkideks antava abi suhtes, mis hõlmab samu abikõlblikke kulutusi, kohaldatakse kõige soodsamat abi ülemmäära. |
| --- | --- |

(34)

Erinevateks eesmärkideks antava abi suhtes, mis hõlmab samu abikõlblikke kulutusi, kohaldatakse kõige soodsamat abi ülemmäära.

6.   Suuniste kohaldamine

| (35) | Järelevalveamet kohaldab käesolevates suunistes sätestatud põhimõtteid kuni 31. detsembrini 2013. Järelevalveamet kohaldab neid põhimõtteid kõigi abimeetmete suhtes, millest on teatatud ning mille kohta järelevalveamet peab otsuse tegema pärast 1. jaanuari 2012, seda ka juhul, kui projektidest teatati enne nimetatud kuupäeva. |
| --- | --- |

(35)

Järelevalveamet kohaldab käesolevates suunistes sätestatud põhimõtteid kuni 31. detsembrini 2013. Järelevalveamet kohaldab neid põhimõtteid kõigi abimeetmete suhtes, millest on teatatud ning mille kohta järelevalveamet peab otsuse tegema pärast 1. jaanuari 2012, seda ka juhul, kui projektidest teatati enne nimetatud kuupäeva.

| (36) | Kooskõlas järelevalveameti teatisega kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta õigusvastase riigiabi hindamiseks kohaldab järelevalveamet abi korral, millest ei ole teatatud, käesolevates suunistes sätestatud põhimõtteid, kui abi anti pärast 31. detsembrit 2011. |
| --- | --- |

(36)

Kooskõlas järelevalveameti teatisega kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta õigusvastase riigiabi hindamiseks kohaldab järelevalveamet abi korral, millest ei ole teatatud, käesolevates suunistes sätestatud põhimõtteid, kui abi anti pärast 31. detsembrit 2011.

---

(1)  Suunised vastavad komisjoni kehtestatud laevaehitusele antava riigiabi raamistikule (ELT C 364, 14.12.2011, lk 9).

(2)  ELT C 221, 14.9.2006, lk 10, ja EMP kaasanne nr 46, 14.9.2006, lk 1.

(3)  ELT L 54, 28.2.2008, lk 1, EMP kaasanne nr 11, 28.2.2008, lk 1.

(4)  Näiteks on keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevates suunistes (ELT C 144, 10.6.2010, lk 1) sätestatud, millistel tingimustel võib lubada abi laevatehaste keskkonnasäästlikumatele tootmisprotsessidele. Peale selle võib laevaomanikele anda abi uute transpordivahendite hankimiseks ning ühenduse nõuetest kaugemale minevaks või ühenduse nõuete puudumisel keskkonnakaitse taset tõstvaks moderniseerimiseks, aidates nii kaasa meretranspordi puhtamaks muutmisele.

(5)  ELT L 305, 19.11.2009, lk 1, EMP kaasanne nr 60, 19.11.2009, lk 1.

(6)  Brutotonni.

(7)  Viidatakse 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste punktile 15, mille kohaselt ei saa artikli 61 lõike 3 punktis a sätestatud erandit ühegi EFTA riigi piirkonna suhtes kohaldada.

(8)  2008. aasta juulis vastu võetud keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevates suunistes on kasutatud väljendit „ühenduse normatiivid”.

(9)  V.a tasuvusuuringud, mis on tehtud 12 kuu jooksul enne abi taotlemist innovaatilisele menetlusele.

(10)  See ei välista potentsiaalse abisaaja võimalust teostada eelnevalt teostatavusuuringuid, mida abitaotlus ei hõlma.

(11)  ELT L 340, 22.12.2010, lk 1, EMP kaasanne nr 72, 22.12.2010, lk 1.

Liide

Abikõlblikud kulud laevaehitussektorile antava innovatsiooniabi puhul

(1)   Uus laevaklass

Innovatsiooniabi tingimustele vastava uue laevaklassi ehitamise puhul on abikõlblikud järgmised kulud:

| a) | kontseptsiooni väljatöötamise kulud; |
| --- | --- |

a)

kontseptsiooni väljatöötamise kulud;

| b) | kontseptsiooni projekteerimise kulud; |
| --- | --- |

b)

kontseptsiooni projekteerimise kulud;

| c) | funktsionaalprojekteerimise kulud; |
| --- | --- |

c)

funktsionaalprojekteerimise kulud;

| d) | detailprojekteerimise kulud; |
| --- | --- |

d)

detailprojekteerimise kulud;

| e) | uuringute, katsetamise ja makettide valmistamise kulud ning samalaadsed laeva väljatöötamise ja projekteerimisega seotud kulud; |
| --- | --- |

e)

uuringute, katsetamise ja makettide valmistamise kulud ning samalaadsed laeva väljatöötamise ja projekteerimisega seotud kulud;

| f) | projekti elluviimisega seotud planeerimiskulud; |
| --- | --- |

f)

projekti elluviimisega seotud planeerimiskulud;

| g) | toote katsetamise kulud; |
| --- | --- |

g)

toote katsetamise kulud;

| h) | uue laevaklassi täiendavad tööjõu- ja üldkulud (uute oskuste omandamine). |
| --- | --- |

h)

uue laevaklassi täiendavad tööjõu- ja üldkulud (uute oskuste omandamine).

Punktide a–g rakendamisel ei ole abikõlblikud varasema laevaklassiga samaväärsed tavapärased insenerprojekteerimise kulud.

Punkti h rakendamisel võib toetada tehnoloogiliste uuenduste järeleproovimiseks hädavajalikke täiendavaid tootmiskulusid, kui need piirduvad vähima vajaliku summaga. Esimese laeva tootmiskulud ületavad prototüübi ehitamisega seotud tehniliste probleemide tõttu tavaliselt järgnevate sõsarlaevade tootmiskulusid. Täiendavad tootmiskulud määratakse kindlaks esimese uue klassi laeva tööjõu- ja üldkulude ning järgnevate sama seeria (sõsar)laevade tootmiskulude vahena. Tööjõukulud hõlmavad töötasu ja sotsiaalkindlustuskulusid.

Sellest tulenevalt saab erandlikel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel lugeda kuni 10 % uue klassi laeva ehitamisega seotud kuludest abikõlblikeks, kui need kulud on vajalikud tehnilise uuenduse kinnitamiseks. Juhtumit saab lugeda nõuetekohaselt põhjendatuks, kui täiendavad tootmiskulud ületavad prognoosi kohaselt 3 % järgnevate sõsarlaevade tootmiskuludest.

(2)   Laeva uued komponendid ja süsteemid

Innovatsiooniabi tingimustele vastavate uute komponentide ja süsteemide puhul on järgmised kulud abikõlblikud ainult niivõrd, kui need on seotud uuendusega:

| a) | projekteerimis- ja väljatöötamiskulud; |
| --- | --- |

a)

projekteerimis- ja väljatöötamiskulud;

| b) | innovaatilise osa katsetamise ja makettide valmistamise kulud; |
| --- | --- |

b)

innovaatilise osa katsetamise ja makettide valmistamise kulud;

| c) | materjali- ja seadmekulud; |
| --- | --- |

c)

materjali- ja seadmekulud;

| d) | erandjuhtudel uuenduse kinnitamiseks vajalikud uue komponendi või süsteemi ehitamise ja paigaldamise kulud, kui need piirduvad hädavajaliku miinimumiga. |
| --- | --- |

d)

erandjuhtudel uuenduse kinnitamiseks vajalikud uue komponendi või süsteemi ehitamise ja paigaldamise kulud, kui need piirduvad hädavajaliku miinimumiga.

(3)   Uued menetlused

Innovatsiooniabi tingimustele vastavate uute menetluste puhul on järgmised kulud abikõlblikud ainult niivõrd, kui need on seotud innovaatilise menetlusega:

| a) | projekteerimis- ja väljatöötamiskulud; |
| --- | --- |

a)

projekteerimis- ja väljatöötamiskulud;

| b) | materjali- ja seadmekulud; |
| --- | --- |

b)

materjali- ja seadmekulud;

| c) | uue menetluse katsetamiskulud, kui neid on; |
| --- | --- |

c)

uue menetluse katsetamiskulud, kui neid on;

| d) | 12 kuu jooksul enne abitaotluse esitamist tehtud tasuvusuuringute kulud. |
| --- | --- |

d)

12 kuu jooksul enne abitaotluse esitamist tehtud tasuvusuuringute kulud.

---

Parandused

| 31.1.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 31/83 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 31/83

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. aprilli 2012. aasta direktiivi 2012/12/EL (millega muudetakse nõukogu direktiivi 2001/112/EÜ toiduks ettenähtud puuvilja- ja marjamahlade ning teatavate samalaadsete toodete kohta) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 115, 27. aprill 2012
  )

Leheküljel 3 artikli 3 lõikes 2

asendatakse

„2.   Märke „alates 28. oktoobrist 2015 ei sisalda puuvilja- ega marjamahlad lisatud suhkrut” võib märgistusel samale vaateväljale, ...”

järgmisega:

„2.   Märke „alates 28. aprillist 2015 ei sisalda puuvilja- ega marjamahlad lisatud suhkrut” võib märgistusel samale vaateväljale, ...”.

---