# Euroopa Liidu L 347/2012

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2012.347.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 347 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 55. köide15. detsember 2012 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2012.347.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 347

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

55. köide15. detsember 2012

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1203/2012, 14. detsember 2012, milles käsitletakse reguleeritud rändlusteenuste jaemüügitasandil eraldi osutamist liidus (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1204/2012, 14. detsember 2012, millega kiidetakse heaks muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Castelmagno (KPN)] | 8 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1205/2012, 14. detsember 2012, millega muudetakse määrust (EL) nr 802/2010 seoses laevaühingu tegevusnäitajatega (
  1
  ) | 10 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1206/2012, 14. detsember 2012, millega antakse luba Aspergillus oryzae (DSM 10287) abil saadud valmistise endo-1,4-β-ksülanaasi kasutamiseks nuumlindude, võõrutatud põrsaste ja nuumsigade söödalisandina ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 1332/2004 ja (EÜ) nr 2036/2005 (loa omanik DSM Nutritional Products) (
  1
  ) | 12 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1207/2012, 14. detsember 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 15 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1208/2012, 14. detsember 2012, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud alates 16. detsembrist 2012 | 17 |
| | | OTSUSED |
| | | 2012/782/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 11. detsember 2012, millega määratakse kindlaks koguselised piirnormid ja eraldatakse kvoodid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2009 (osoonikihti kahandavate ainete kohta) alusel kontrollitavatele ainetele ajavahemikuks 1. jaanuar kuni 31. detsember 2013
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 8899 all) | 20 |
| | | 2012/783/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 13. detsember 2012, Jordaania Hašimiidi Kuningriigi tunnustamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/106/EÜ seoses meremeeste väljaõppe- ja diplomeerimissüsteemidega
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 9253 all)

   (
  1
  ) | 28 |
| | | 2012/784/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 13. detsember 2012, milles käsitletakse teatavaid tööstustekkelisi kasvuhoonegaase reguleerivaid riiklikke õigusnorme, millest Austria on teatanud
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 9256 all) | 29 |
| | | 2012/785/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 13. detsember 2012, millega kiidetakse heaks teatavad loomahaiguste ja zoonooside likvideerimise ning seire muudetud kavad 2012. aastaks ja muudetakse rakendusotsust 2011/807/EL teatavate kõnealuse otsusega heakskiidetud kavadele antava liidu rahalise toetuse osas
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 9264 all) | 31 |
| | | 2012/786/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 13. detsember 2012, millega muudetakse otsust 2010/221/EL seoses riiklike meetmetega, millega hoitakse ära teatavate veeloomadel esinevate taudide sissetoomine Iirimaa, Soome ja Ühendkuningriigi teatavatesse piirkondadesse
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 9295 all)

   (
  1
  ) | 36 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | | 2012/787/EL |
| | * | Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ja Euroopa Liidu vahelise tollikoostöö komitee otsus nr 1/2012, 29. november 2012, millega kehtestatakse erand päritolureeglitest, mis on sätestatud ühelt poolt Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu raamistiku loomiseks sõlmitud vahelepingu 1. protokollis, et võtta arvesse Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide eriolukorda seoses konserveeritud tuuni ja tuuni seljafileega | 38 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1203/2012, 14. detsember 2012, milles käsitletakse reguleeritud rändlusteenuste jaemüügitasandil eraldi osutamist liidus (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1204/2012, 14. detsember 2012, millega kiidetakse heaks muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Castelmagno (KPN)]

8

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1205/2012, 14. detsember 2012, millega muudetakse määrust (EL) nr 802/2010 seoses laevaühingu tegevusnäitajatega (
  1
  )

1

10

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1206/2012, 14. detsember 2012, millega antakse luba Aspergillus oryzae (DSM 10287) abil saadud valmistise endo-1,4-β-ksülanaasi kasutamiseks nuumlindude, võõrutatud põrsaste ja nuumsigade söödalisandina ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 1332/2004 ja (EÜ) nr 2036/2005 (loa omanik DSM Nutritional Products) (
  1
  )

Aspergillus oryzae

1

12

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1207/2012, 14. detsember 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

15

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1208/2012, 14. detsember 2012, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud alates 16. detsembrist 2012

17

OTSUSED

2012/782/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 11. detsember 2012, millega määratakse kindlaks koguselised piirnormid ja eraldatakse kvoodid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2009 (osoonikihti kahandavate ainete kohta) alusel kontrollitavatele ainetele ajavahemikuks 1. jaanuar kuni 31. detsember 2013
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 8899 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 8899 all)

20

2012/783/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 13. detsember 2012, Jordaania Hašimiidi Kuningriigi tunnustamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/106/EÜ seoses meremeeste väljaõppe- ja diplomeerimissüsteemidega
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 9253 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 9253 all)

1

28

2012/784/EL

*

Komisjoni otsus, 13. detsember 2012, milles käsitletakse teatavaid tööstustekkelisi kasvuhoonegaase reguleerivaid riiklikke õigusnorme, millest Austria on teatanud
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 9256 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 9256 all)

29

2012/785/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 13. detsember 2012, millega kiidetakse heaks teatavad loomahaiguste ja zoonooside likvideerimise ning seire muudetud kavad 2012. aastaks ja muudetakse rakendusotsust 2011/807/EL teatavate kõnealuse otsusega heakskiidetud kavadele antava liidu rahalise toetuse osas
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 9264 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 9264 all)

31

2012/786/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 13. detsember 2012, millega muudetakse otsust 2010/221/EL seoses riiklike meetmetega, millega hoitakse ära teatavate veeloomadel esinevate taudide sissetoomine Iirimaa, Soome ja Ühendkuningriigi teatavatesse piirkondadesse
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 9295 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 9295 all)

1

36

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

2012/787/EL

*

Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ja Euroopa Liidu vahelise tollikoostöö komitee otsus nr 1/2012, 29. november 2012, millega kehtestatakse erand päritolureeglitest, mis on sätestatud ühelt poolt Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu raamistiku loomiseks sõlmitud vahelepingu 1. protokollis, et võtta arvesse Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide eriolukorda seoses konserveeritud tuuni ja tuuni seljafileega

38

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 24. juuli 2012. aasta määruse (EL) nr 692/2012 (millega muudetakse määrusi (EL) nr 43/2012 ja (EL) nr 44/2012 seoses hiid-sarvikrai kaitse ja teatavate püügivõimalustega) parandused (ELT L 203, 31.7.2012) | 41 |
| | * | Komisjoni 5. detsembri 2012. aasta rakendusmääruse (EL) nr 1155/2012 (millega 183. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud) parandus (ELT L 335, 7.12.2012) | 43 |
| | * | Komisjoni 21. juuni 2012. aasta määruse (EL) nr 601/2012 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ kohase kasvuhoonegaaside heite seire ja aruandluse kohta) parandus (ELT L 181, 12.7.2012) | 43 |
| | * | Nõukogu 18. jaanuari 2011. aasta rakendusmääruse (EL) nr 38/2010 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1292/2007, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks) parandus (ELT L 15, 20.1.2011) | 44 |

Parandused

*

Nõukogu 24. juuli 2012. aasta määruse (EL) nr 692/2012 (millega muudetakse määrusi (EL) nr 43/2012 ja (EL) nr 44/2012 seoses hiid-sarvikrai kaitse ja teatavate püügivõimalustega) parandused (ELT L 203, 31.7.2012)

(ELT L 203, 31.7.2012)

41

*

Komisjoni 5. detsembri 2012. aasta rakendusmääruse (EL) nr 1155/2012 (millega 183. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud) parandus (ELT L 335, 7.12.2012)

(ELT L 335, 7.12.2012)

43

*

Komisjoni 21. juuni 2012. aasta määruse (EL) nr 601/2012 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ kohase kasvuhoonegaaside heite seire ja aruandluse kohta) parandus (ELT L 181, 12.7.2012)

(ELT L 181, 12.7.2012)

43

*

Nõukogu 18. jaanuari 2011. aasta rakendusmääruse (EL) nr 38/2010 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1292/2007, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks) parandus (ELT L 15, 20.1.2011)

(ELT L 15, 20.1.2011)

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 347/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 347/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1203/2012,

14. detsember 2012,

milles käsitletakse reguleeritud rändlusteenuste jaemüügitasandil eraldi osutamist liidus

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuni 2012. aasta määrust (EL) nr 531/2012, mis käsitleb rändlust üldkasutatavates mobiilsidevõrkudes liidu piires, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

olles konsulteerinud elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ametiga

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) nr 531/2012 võetakse kasutusele reguleeritud rändlusteenuste jaemüügitasandil eraldi osutamise mõiste. Esiteks kehtestatakse määruse (EL) nr 531/2012 artikli 4 lõikega 1 kohustus, mille kohaselt riigisiseste teenuste osutajad peavad võimaldama oma klientidele juurdepääsu alternatiivse rändlusteenuse osutaja poolt pakettidena osutatavatele reguleeritud kõne-, SMS- ja andmeside-rändlusteenustele. Lisaks hõlmavad artikli 4 lõike 1 kohased reguleeritud rändlusteenuste jaemüügitasandil eraldi osutamist käsitlevad sätted nõuet, mille kohaselt ei või riigisiseste teenuste ega rändlusteenuse osutajad takistada klientide juurdepääsu reguleeritud andmeside-rändlusteenustele, mida alternatiivne rändlusteenuse osutaja osutab otse külastatavas võrgus. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) nr 531/2012 võetakse kasutusele reguleeritud rändlusteenuste jaemüügitasandil eraldi osutamise mõiste. Esiteks kehtestatakse määruse (EL) nr 531/2012 artikli 4 lõikega 1 kohustus, mille kohaselt riigisiseste teenuste osutajad peavad võimaldama oma klientidele juurdepääsu alternatiivse rändlusteenuse osutaja poolt pakettidena osutatavatele reguleeritud kõne-, SMS- ja andmeside-rändlusteenustele. Lisaks hõlmavad artikli 4 lõike 1 kohased reguleeritud rändlusteenuste jaemüügitasandil eraldi osutamist käsitlevad sätted nõuet, mille kohaselt ei või riigisiseste teenuste ega rändlusteenuse osutajad takistada klientide juurdepääsu reguleeritud andmeside-rändlusteenustele, mida alternatiivne rändlusteenuse osutaja osutab otse külastatavas võrgus.

| (2) | Selleks et tagada reguleeritud rändlusteenuste jaemüügitasandil eraldi osutamise järjepidev ja üheaegne rakendamine kõikjal liidus, nähakse määrusega (EL) nr 531/2012 ette, et komisjon peab rakendusaktidega vastu võtma üksikasjalikud eeskirjad teavitamiskohustuse kohta, mille kohaselt rändlusklientidel on võimalus valida alternatiivne rändlusteenuse osutaja, ja reguleeritud rändlusteenuste jaemüügitasandil eraldi osutamise rakendamise tehnilise lahenduse kohta. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et tagada reguleeritud rändlusteenuste jaemüügitasandil eraldi osutamise järjepidev ja üheaegne rakendamine kõikjal liidus, nähakse määrusega (EL) nr 531/2012 ette, et komisjon peab rakendusaktidega vastu võtma üksikasjalikud eeskirjad teavitamiskohustuse kohta, mille kohaselt rändlusklientidel on võimalus valida alternatiivne rändlusteenuse osutaja, ja reguleeritud rändlusteenuste jaemüügitasandil eraldi osutamise rakendamise tehnilise lahenduse kohta.

| (3) | Määruse (EL) nr 531/2012 artikli 5 lõike 4 kohaselt võib reguleeritud rändlusteenuste jaemüügitasandil eraldi osutamise rakendamise tehniline lahendus hõlmata üht või mitut tehnilist meetodit, et vastata kõigile määruse (EL) nr 531/2012 artikli 5 lõikes 3 sätestatud kriteeriumidele. Seepärast tuleb juhul, kui kõiki kriteeriume ei ole võimalik ainult ühe tehnilise meetodi abil täita, kasutada mitut tehnilist meetodit. Käesolevas määruses tuleks sätestada kõnealust tehnilist lahendust käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad, mis hõlmavad riigisiseste teenuste osutajatele esitatavaid, võrguelementide kasutamist ja seotud teenuste osutamist käsitlevaid nõudeid iga tehnilise meetodi kohta, et tagada juurdepääs vahenditele, mille abil alternatiivsed rändlusteenuse osutajad saavad osutada eraldi rändlusteenuseid, ning võimaldada üleminekut loovutavalt rändlusteenuse osutajalt vastuvõtvale rändlusteenuse osutajale. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 531/2012 artikli 5 lõike 4 kohaselt võib reguleeritud rändlusteenuste jaemüügitasandil eraldi osutamise rakendamise tehniline lahendus hõlmata üht või mitut tehnilist meetodit, et vastata kõigile määruse (EL) nr 531/2012 artikli 5 lõikes 3 sätestatud kriteeriumidele. Seepärast tuleb juhul, kui kõiki kriteeriume ei ole võimalik ainult ühe tehnilise meetodi abil täita, kasutada mitut tehnilist meetodit. Käesolevas määruses tuleks sätestada kõnealust tehnilist lahendust käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad, mis hõlmavad riigisiseste teenuste osutajatele esitatavaid, võrguelementide kasutamist ja seotud teenuste osutamist käsitlevaid nõudeid iga tehnilise meetodi kohta, et tagada juurdepääs vahenditele, mille abil alternatiivsed rändlusteenuse osutajad saavad osutada eraldi rändlusteenuseid, ning võimaldada üleminekut loovutavalt rändlusteenuse osutajalt vastuvõtvale rändlusteenuse osutajale.

| (4) | Samas peaks tehniline lahendus võimaldama määruse (EL) nr 531/2012 artikli 4 lõikes 1 sätestatud kohustuste täitmist. Seega peaks tehniline lahendus tagama klientidele juurdepääsu alternatiivse rändlusteenuse osutaja poolt pakettidena osutatavatele reguleeritud kõne-, SMS- ja andmeside-rändlusteenustele ning selle, et riigisiseste teenuste osutajad ja rändlusteenuse osutajad täidavad nõuet mitte takistada klientide juurdepääsu reguleeritud andmeside-rändlusteenustele, mida alternatiivne rändlusteenuse osutaja osutab otse külastatavas võrgus. |
| --- | --- |

(4)

Samas peaks tehniline lahendus võimaldama määruse (EL) nr 531/2012 artikli 4 lõikes 1 sätestatud kohustuste täitmist. Seega peaks tehniline lahendus tagama klientidele juurdepääsu alternatiivse rändlusteenuse osutaja poolt pakettidena osutatavatele reguleeritud kõne-, SMS- ja andmeside-rändlusteenustele ning selle, et riigisiseste teenuste osutajad ja rändlusteenuse osutajad täidavad nõuet mitte takistada klientide juurdepääsu reguleeritud andmeside-rändlusteenustele, mida alternatiivne rändlusteenuse osutaja osutab otse külastatavas võrgus.

| (5) | Praegu osutab riigisiseste teenuste osutaja kõiki rändlusteenuseid jaemüügitasandil koos riigisiseste mobiilsideteenustega. Määrusega (EL) nr 531/2012 võimaldatakse rändluskliendil valida alternatiivne rändlusteenuse osutaja pakettidena osutatavate reguleeritud rändlusteenuste jaoks ja saada kõnealuseid rändlusteenuseid riigisisestest mobiilsideteenustest eraldi. Selleks sõlmib rändlusklient nimetatud teenuste osutamise lepingu alternatiivse rändlusteenuse osutajaga. |
| --- | --- |

(5)

Praegu osutab riigisiseste teenuste osutaja kõiki rändlusteenuseid jaemüügitasandil koos riigisiseste mobiilsideteenustega. Määrusega (EL) nr 531/2012 võimaldatakse rändluskliendil valida alternatiivne rändlusteenuse osutaja pakettidena osutatavate reguleeritud rändlusteenuste jaoks ja saada kõnealuseid rändlusteenuseid riigisisestest mobiilsideteenustest eraldi. Selleks sõlmib rändlusklient nimetatud teenuste osutamise lepingu alternatiivse rändlusteenuse osutajaga.

| (6) | Pakettidena osutatavate rändlusteenuste eraldi müümiseks on eri tehnilisi meetodeid, sealhulgas kaks rahvusvahelist mobiilside tunnust (International Mobile Subscriber Identity – IMSI) (kaks eraldi IMSI-t samal SIM-kaardil) ja üks IMSI (ühe IMSI jagamine riigisiseste teenuste osutajate ja rändlusteenuse osutajate vahel). Kahte IMSI-t hõlmav tehniline meetod põhineb rändluskliendi SIM-kaardi teisel profiilil, mida alternatiivne rändlusteenuse osutaja saab kasutada reguleeritud rändlusteenuste osutamiseks, samas kui esimest profiili kasutab endiselt riigisiseste teenuste osutaja riigisiseste teenuste ja võimalik, et ka reguleerimata rändlusteenuste müümiseks. Ühte IMSI-t hõlmava tehnilise meetodi puhul osutab eraldi rändlusteenuseid tehniliselt endiselt riigisiseste teenuste osutaja, kes toimib alternatiivsele rändlusteenuse osutajale vastuvõtva mobiilsideoperaatorina. Eraldi rändlusteenuseid osutatakse hulgimüügitasandil alternatiivsele rändlusteenuse osutajale, kes müüb teenused rändluskliendile edasi jaemüügitasandil. Kõige lihtsam võimalus on lihtsalt edasimüük. Lisaks võib puhast edasimüügimudelit täiendada tehniliste meetoditega, mille abil on alternatiivsel rändlusteenuse osutajal võimalik kontrollida, milliseid külastatavaid võrke eelistatavalt kasutatakse, ning saada kasu vastuvõtvalt mobiilsideoperaatorilt ostetud hulgimüügitasandi rändlusteenustele tehtavatest hinnaalandustest, mis põhinevad külastatava võrgu operaatorite või hulgituru vahendajatega sõlmitud hulgimüügilepingutel. |
| --- | --- |

(6)

Pakettidena osutatavate rändlusteenuste eraldi müümiseks on eri tehnilisi meetodeid, sealhulgas kaks rahvusvahelist mobiilside tunnust (International Mobile Subscriber Identity – IMSI) (kaks eraldi IMSI-t samal SIM-kaardil) ja üks IMSI (ühe IMSI jagamine riigisiseste teenuste osutajate ja rändlusteenuse osutajate vahel). Kahte IMSI-t hõlmav tehniline meetod põhineb rändluskliendi SIM-kaardi teisel profiilil, mida alternatiivne rändlusteenuse osutaja saab kasutada reguleeritud rändlusteenuste osutamiseks, samas kui esimest profiili kasutab endiselt riigisiseste teenuste osutaja riigisiseste teenuste ja võimalik, et ka reguleerimata rändlusteenuste müümiseks. Ühte IMSI-t hõlmava tehnilise meetodi puhul osutab eraldi rändlusteenuseid tehniliselt endiselt riigisiseste teenuste osutaja, kes toimib alternatiivsele rändlusteenuse osutajale vastuvõtva mobiilsideoperaatorina. Eraldi rändlusteenuseid osutatakse hulgimüügitasandil alternatiivsele rändlusteenuse osutajale, kes müüb teenused rändluskliendile edasi jaemüügitasandil. Kõige lihtsam võimalus on lihtsalt edasimüük. Lisaks võib puhast edasimüügimudelit täiendada tehniliste meetoditega, mille abil on alternatiivsel rändlusteenuse osutajal võimalik kontrollida, milliseid külastatavaid võrke eelistatavalt kasutatakse, ning saada kasu vastuvõtvalt mobiilsideoperaatorilt ostetud hulgimüügitasandi rändlusteenustele tehtavatest hinnaalandustest, mis põhinevad külastatava võrgu operaatorite või hulgituru vahendajatega sõlmitud hulgimüügilepingutel.

| (7) | Määruse (EL) nr 531/2012 artikli 5 lõike 1 kohaselt tuleb juurdepääsu reguleeritud rändlusteenuste jaemüügitasandil eraldi osutamiseks vajalikele võrguelementidele ja teenustele pakkuda tasuta. Seega ei kuulu selliste lisateenuste hinnakujundus, mis ei ole vältimatud reguleeritud rändlusteenuste jaemüügitasandil eraldi osutamiseks, artikli 5 lõike 1 kohaldamisalasse. Juurdepääs reguleeritud rändlusteenuste jaemüügitasandil eraldi osutamise vahenditele ja tugiteenustele hõlmab vahendeid ja teenuseid, mis on vajalikud kliendi vahetamise protsessis. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EL) nr 531/2012 artikli 5 lõike 1 kohaselt tuleb juurdepääsu reguleeritud rändlusteenuste jaemüügitasandil eraldi osutamiseks vajalikele võrguelementidele ja teenustele pakkuda tasuta. Seega ei kuulu selliste lisateenuste hinnakujundus, mis ei ole vältimatud reguleeritud rändlusteenuste jaemüügitasandil eraldi osutamiseks, artikli 5 lõike 1 kohaldamisalasse. Juurdepääs reguleeritud rändlusteenuste jaemüügitasandil eraldi osutamise vahenditele ja tugiteenustele hõlmab vahendeid ja teenuseid, mis on vajalikud kliendi vahetamise protsessis.

| (8) | Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud amet (BEREC) on teostanud rändlusteenuste eraldi osutamise lahendusi käsitleva eksperdihindamise (2). BEREC leiab, et kahe rahvusvahelise mobiilside tunnuse (kaks IMSI-t) rakendamine nõuab märkimisväärset arendus- ja standardimistegevust, ning tema hinnangute kohaselt suurendaksid rakenduskulud olulisel määral jaehindu. Võttes arvesse, et kõnealune tehniline meetod nõuaks kahte IMSI-t hõlmava funktsiooni kasutuselevõtmiseks praegu kasutuselolevate SIM-kaartide ajakohastamist, ei suuda nimetatud funktsiooni hõlmav tehniline meetod pakkuda kulutasuvat ja tarbijasõbralikku võimalust reguleeritud rändlusteenuste jaemüügitasandil eraldi osutamiseks. |
| --- | --- |

(8)

Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud amet (BEREC) on teostanud rändlusteenuste eraldi osutamise lahendusi käsitleva eksperdihindamise (2). BEREC leiab, et kahe rahvusvahelise mobiilside tunnuse (kaks IMSI-t) rakendamine nõuab märkimisväärset arendus- ja standardimistegevust, ning tema hinnangute kohaselt suurendaksid rakenduskulud olulisel määral jaehindu. Võttes arvesse, et kõnealune tehniline meetod nõuaks kahte IMSI-t hõlmava funktsiooni kasutuselevõtmiseks praegu kasutuselolevate SIM-kaartide ajakohastamist, ei suuda nimetatud funktsiooni hõlmav tehniline meetod pakkuda kulutasuvat ja tarbijasõbralikku võimalust reguleeritud rändlusteenuste jaemüügitasandil eraldi osutamiseks.

| (9) | Seevastu näib ühte IMSI-t hõlmav tehniline meetod määruse (EL) nr 531/2012 artikli 5 lõikes 3 sätestatud kriteeriume arvestades asjakohasem. Esiteks on kõiki kindlaksmääratud tehnilisi meetodeid, sealhulgas ühte IMSI-t hõlmavat tehnilist meetodit võimalik rakendada viisil, mis vastab artikli 5 lõikes 3 osutatud kriteeriumide h, i, j ja k nõuetele. Teiseks on ühte IMSI-t hõlmav meetod tarbija- ja kasutajasõbralik, kuna rändlusteenust osutatakse tehniliselt samal viisil kui enne ja seega on kasutajakogemused eeldatavasti samamoodi probleemideta. Kolmandaks on ühte IMSI-t hõlmava meetodi rakenduskulud madalamad kui kahte IMSI-t hõlmaval meetodil ja see ei eelda suuremat standardimist. Ühtlasi leiab BEREC, et ühte IMSI-t hõlmava tehnilise meetodi rakendamiseks ei ole takistusi. |
| --- | --- |

(9)

Seevastu näib ühte IMSI-t hõlmav tehniline meetod määruse (EL) nr 531/2012 artikli 5 lõikes 3 sätestatud kriteeriume arvestades asjakohasem. Esiteks on kõiki kindlaksmääratud tehnilisi meetodeid, sealhulgas ühte IMSI-t hõlmavat tehnilist meetodit võimalik rakendada viisil, mis vastab artikli 5 lõikes 3 osutatud kriteeriumide h, i, j ja k nõuetele. Teiseks on ühte IMSI-t hõlmav meetod tarbija- ja kasutajasõbralik, kuna rändlusteenust osutatakse tehniliselt samal viisil kui enne ja seega on kasutajakogemused eeldatavasti samamoodi probleemideta. Kolmandaks on ühte IMSI-t hõlmava meetodi rakenduskulud madalamad kui kahte IMSI-t hõlmaval meetodil ja see ei eelda suuremat standardimist. Ühtlasi leiab BEREC, et ühte IMSI-t hõlmava tehnilise meetodi rakendamiseks ei ole takistusi.

| (10) | Ühte IMSI-t hõlmava tehnilise meetodi konkurentsimõju on võimalik suurendada, kui alternatiivsed rändlusteenuse osutajad saaksid suunata rändlusliikluse oma valitud külastatavasse võrku. Ühte IMSI-t hõlmava tõhustatud tehnilise meetodiga seotud võrgukasutamise juhtimise rakendamine on siiski õigustatud üksnes juhul, kui rakenduskulud oleksid proportsionaalsed konkurentsist tuleneva oodatava kasuga. Seni puuduvad tõendid selle kohta, et ühte IMSI-t hõlmava tõhustatud tehnilise meetodiga seotud võrgukasutamise juhtimist oleks võimalik rakendada mõistlike kuludega 1. juuliks 2014. Seepärast peetakse rändlusteenuste edasimüümise vormis teostatavat ühte IMSI-t hõlmavat tehnilist meetodit piisavaks, et vastata kõikidele artikli 5 lõikes 3 sätestatud kriteeriumidele, välja arvatud kriteeriumid b ja e, millega ollakse vastavuses üksnes osaliselt. |
| --- | --- |

(10)

Ühte IMSI-t hõlmava tehnilise meetodi konkurentsimõju on võimalik suurendada, kui alternatiivsed rändlusteenuse osutajad saaksid suunata rändlusliikluse oma valitud külastatavasse võrku. Ühte IMSI-t hõlmava tõhustatud tehnilise meetodiga seotud võrgukasutamise juhtimise rakendamine on siiski õigustatud üksnes juhul, kui rakenduskulud oleksid proportsionaalsed konkurentsist tuleneva oodatava kasuga. Seni puuduvad tõendid selle kohta, et ühte IMSI-t hõlmava tõhustatud tehnilise meetodiga seotud võrgukasutamise juhtimist oleks võimalik rakendada mõistlike kuludega 1. juuliks 2014. Seepärast peetakse rändlusteenuste edasimüümise vormis teostatavat ühte IMSI-t hõlmavat tehnilist meetodit piisavaks, et vastata kõikidele artikli 5 lõikes 3 sätestatud kriteeriumidele, välja arvatud kriteeriumid b ja e, millega ollakse vastavuses üksnes osaliselt.

| (11) | Kõikidele määruse (EL) nr 531/2012 artikli 5 lõikes 3 sätestatud kriteeriumidele ei vasta ei kahte ega ühte IMSI-t hõlmav tehniline meetod ega ka viimase tõhustatud versioon. Eelkõige ei võimalda neist ükski täita riigisiseste teenuste osutajatele ja rändlusteenuse osutajatele kehtestatud nõuet mitte takistada klientide juurdepääsu reguleeritud andmeside-rändlusteenustele, mida alternatiivne rändlusteenuse osutaja osutab otse külastatavas võrgus. Kuid vähemalt üks tehnilises lahenduses sisalduvatest tehnilistest meetoditest peab andma võimaluse kõnealuse nõude täitmiseks, kuna see on üks nimetatud määruse artikli 4 lõikes 1 sätestatud kohustustest. |
| --- | --- |

(11)

Kõikidele määruse (EL) nr 531/2012 artikli 5 lõikes 3 sätestatud kriteeriumidele ei vasta ei kahte ega ühte IMSI-t hõlmav tehniline meetod ega ka viimase tõhustatud versioon. Eelkõige ei võimalda neist ükski täita riigisiseste teenuste osutajatele ja rändlusteenuse osutajatele kehtestatud nõuet mitte takistada klientide juurdepääsu reguleeritud andmeside-rändlusteenustele, mida alternatiivne rändlusteenuse osutaja osutab otse külastatavas võrgus. Kuid vähemalt üks tehnilises lahenduses sisalduvatest tehnilistest meetoditest peab andma võimaluse kõnealuse nõude täitmiseks, kuna see on üks nimetatud määruse artikli 4 lõikes 1 sätestatud kohustustest.

| (12) | Koduvõrkude praegune rakendamine ja konfigureerimine tõkestab selliste kohapealsete andmesideteenuste osutamist. Seetõttu vajatakse määruses (EL) nr 531/2012 sätestatud nõude täitmiseks veel teist tehnilist meetodit. Selleks et eraldada kohapealsed andmeside-rändlusteenused riigisisestest pakettidest, ei tohiks külastatava võrgu operaatoreid takistada mitte ainult rändluskliendi andmeliikluse tehnilisel töötlemisel, vaid ka teenuse jaemüügitasandil osutamisel. |
| --- | --- |

(12)

Koduvõrkude praegune rakendamine ja konfigureerimine tõkestab selliste kohapealsete andmesideteenuste osutamist. Seetõttu vajatakse määruses (EL) nr 531/2012 sätestatud nõude täitmiseks veel teist tehnilist meetodit. Selleks et eraldada kohapealsed andmeside-rändlusteenused riigisisestest pakettidest, ei tohiks külastatava võrgu operaatoreid takistada mitte ainult rändluskliendi andmeliikluse tehnilisel töötlemisel, vaid ka teenuse jaemüügitasandil osutamisel.

| (13) | Samas ei võimalda ühte IMSI-t hõlmav tehniline meetod rahuldada tarbijanõudluse kõiki liike (nt andmesideteenuste sage kasutamine) konkurentsivõimelistel tingimustel. Kuna andmeside-rändlusteenuste hulgihinna ülempiirid ei ole rangelt kulupõhised ega alane pärast 2014. aastat hulgihinna oodatavale langusele vaatamata, näib ebareaalne, et alternatiivsed rändlusteenuse osutajad, kes sõltuvad andmeside-rändlusteenuste hulgimüügist, suudaksid osutada andmesideteenuste sagedastele kasutajatele andmeside-rändlusteenuseid jaemüügitasandil ligitõmbavate hindadega, võrreldes riigisiseste mobiilsete andmesideteenuste hinnatasemega. Tehniline meetod, millega viiakse ellu riigisiseste teenuste osutajatele ja rändlusteenuse osutajatele kehtestatud kohustus mitte takistada klientide juurdepääsu reguleeritud andmeside-rändlusteenustele, mida alternatiivne rändlusteenuse osutaja osutab otse külastatavas võrgus, annab alternatiivsetele andmeside-rändlusteenuste osutajatele võimaluse osutada kohalikke andmeside-rändlusteenuseid, st andmeside-rändlusteenuseid, mis ei sõltu hulgimüügitasandi andmeside-rändlusteenustest. |
| --- | --- |

(13)

Samas ei võimalda ühte IMSI-t hõlmav tehniline meetod rahuldada tarbijanõudluse kõiki liike (nt andmesideteenuste sage kasutamine) konkurentsivõimelistel tingimustel. Kuna andmeside-rändlusteenuste hulgihinna ülempiirid ei ole rangelt kulupõhised ega alane pärast 2014. aastat hulgihinna oodatavale langusele vaatamata, näib ebareaalne, et alternatiivsed rändlusteenuse osutajad, kes sõltuvad andmeside-rändlusteenuste hulgimüügist, suudaksid osutada andmesideteenuste sagedastele kasutajatele andmeside-rändlusteenuseid jaemüügitasandil ligitõmbavate hindadega, võrreldes riigisiseste mobiilsete andmesideteenuste hinnatasemega. Tehniline meetod, millega viiakse ellu riigisiseste teenuste osutajatele ja rändlusteenuse osutajatele kehtestatud kohustus mitte takistada klientide juurdepääsu reguleeritud andmeside-rändlusteenustele, mida alternatiivne rändlusteenuse osutaja osutab otse külastatavas võrgus, annab alternatiivsetele andmeside-rändlusteenuste osutajatele võimaluse osutada kohalikke andmeside-rändlusteenuseid, st andmeside-rändlusteenuseid, mis ei sõltu hulgimüügitasandi andmeside-rändlusteenustest.

| (14) | Riigisisesed teenusosutajad osutavad praegu andmeside-rändlusteenuseid jaemüügitasandil külastatava võrgu operaatoritega sõlmitud hulgimüügilepingute alusel. Andmeside-rändlusliiklust saadetakse ja võetakse vastu külastatava võrgu operaatori raadiosidevõrgu kaudu ning marsruuditakse külastatava võrgu ja koduvõrgu vahel. Koduvõrgu operaator pakub ühendust internetiteenusega ja nõuab rändluskliendilt tasu andmeside-rändlusteenuse eest. Kehtivad GSM/GPRS-, EDGE- ja UMTS-standardid juba võimaldavad külastatava võrgu operaatoril andmeside-rändlusliiklust tehniliselt hallata ning pakkuda ühendust internetiteenusega ilma kodu- ja külastatava võrgu vahelise marsruutimiseta. Valdkonna praeguse tava kohaselt nõuab koduvõrgu operaator kliendilt andmeside-rändlusteenuse eest jätkuvalt tasu ja külastatava võrgu operaator pakub andmeliikluse töötlemist koduvõrgu operaatorile hulgimüügitasandi teenusena. |
| --- | --- |

(14)

Riigisisesed teenusosutajad osutavad praegu andmeside-rändlusteenuseid jaemüügitasandil külastatava võrgu operaatoritega sõlmitud hulgimüügilepingute alusel. Andmeside-rändlusliiklust saadetakse ja võetakse vastu külastatava võrgu operaatori raadiosidevõrgu kaudu ning marsruuditakse külastatava võrgu ja koduvõrgu vahel. Koduvõrgu operaator pakub ühendust internetiteenusega ja nõuab rändluskliendilt tasu andmeside-rändlusteenuse eest. Kehtivad GSM/GPRS-, EDGE- ja UMTS-standardid juba võimaldavad külastatava võrgu operaatoril andmeside-rändlusliiklust tehniliselt hallata ning pakkuda ühendust internetiteenusega ilma kodu- ja külastatava võrgu vahelise marsruutimiseta. Valdkonna praeguse tava kohaselt nõuab koduvõrgu operaator kliendilt andmeside-rändlusteenuse eest jätkuvalt tasu ja külastatava võrgu operaator pakub andmeliikluse töötlemist koduvõrgu operaatorile hulgimüügitasandi teenusena.

| (15) | Nõuet, mille kohaselt ei tohi takistada kohapealseid andmeside-rändlusteenuseid, on võimalik täita eri viisidel. Põhinõuded on andmeside-rändlusliikluse töötlemisvõimaluse rakendamine ja aktiveerimine külastatavas võrgus ning nõue mitte takistada külastatava võrgu käsitsi või automaatset valimist. Võimalikud täiustused on võrgukasutamise juhtimise elementide muutmine nii, et ei katkestataks käimasolevat kohapealse andmeside-rändluse sessiooni, ja selliste meetmete rakendamine, millega abistatakse rändluskliente külastatava võrgu valikul või millega toetatakse külastatavate võrkude automaatset valikut. Sellised põhinõuded peaksid võimaldama välja töötada eri ärimudeleid nii ajutiste kui ka püsivate kohapealsete andmeside-rändlusteenuste osutamiseks. |
| --- | --- |

(15)

Nõuet, mille kohaselt ei tohi takistada kohapealseid andmeside-rändlusteenuseid, on võimalik täita eri viisidel. Põhinõuded on andmeside-rändlusliikluse töötlemisvõimaluse rakendamine ja aktiveerimine külastatavas võrgus ning nõue mitte takistada külastatava võrgu käsitsi või automaatset valimist. Võimalikud täiustused on võrgukasutamise juhtimise elementide muutmine nii, et ei katkestataks käimasolevat kohapealse andmeside-rändluse sessiooni, ja selliste meetmete rakendamine, millega abistatakse rändluskliente külastatava võrgu valikul või millega toetatakse külastatavate võrkude automaatset valikut. Sellised põhinõuded peaksid võimaldama välja töötada eri ärimudeleid nii ajutiste kui ka püsivate kohapealsete andmeside-rändlusteenuste osutamiseks.

| (16) | Ajutiste kohapealsete andmeside-rändlusteenuste puhul võib rändlusklient reisides valida otse kõnealuse riigi kohaliku mobiilsideoperaatori jaemüügitasandi andmeside-rändlusteenuse, kui kõnealust teenust külastatavas riigis pakutakse ja kui külastatava võrgu operaatori ja riigisisese võrgu operaatori vahel on sõlmitud rändlusleping. Kõnealuse teenuse ajutine olemus tähendab seda, et võrku ja lõppseadmeid ei konfigureerita püsivalt ja seetõttu taastuvad esialgsed rändlusseadistused pärast kohapealse andmeside-rändlusteenuse kasutamise lõpetamist. Sellist liiki teenusega pakutakse kasutajale sarnast kogemust kui traadita kohtvõrkudega, nagu WiFi-võrgud, mida paljud sülearvuti-, nutitelefoni- ja tahvelarvutikasutajad praegu välismaal olles kasutavad. Kõne-, SMS- ja muid seotud rändlusteenuseid pakuks tavapäraselt koduvõrguoperaator, v.a juhul, kui külastatava võrgu rändlusteenuse osutaja osutab samuti kõnealuseid teenuseid. |
| --- | --- |

(16)

Ajutiste kohapealsete andmeside-rändlusteenuste puhul võib rändlusklient reisides valida otse kõnealuse riigi kohaliku mobiilsideoperaatori jaemüügitasandi andmeside-rändlusteenuse, kui kõnealust teenust külastatavas riigis pakutakse ja kui külastatava võrgu operaatori ja riigisisese võrgu operaatori vahel on sõlmitud rändlusleping. Kõnealuse teenuse ajutine olemus tähendab seda, et võrku ja lõppseadmeid ei konfigureerita püsivalt ja seetõttu taastuvad esialgsed rändlusseadistused pärast kohapealse andmeside-rändlusteenuse kasutamise lõpetamist. Sellist liiki teenusega pakutakse kasutajale sarnast kogemust kui traadita kohtvõrkudega, nagu WiFi-võrgud, mida paljud sülearvuti-, nutitelefoni- ja tahvelarvutikasutajad praegu välismaal olles kasutavad. Kõne-, SMS- ja muid seotud rändlusteenuseid pakuks tavapäraselt koduvõrguoperaator, v.a juhul, kui külastatava võrgu rändlusteenuse osutaja osutab samuti kõnealuseid teenuseid.

| (17) | Püsivate kohapealsete andmeside-rändlusteenuste puhul sõlmib rändlusklient lepingu kohapealsete andmeside-rändlusteenuste osutajaga ja mitte koduvõrku kasutava rändlusteenuse osutajaga. Sel juhul osutaks alternatiivne rändlusteenuse osutaja, nt mobiilsideoperaator või -edasimüüja kohapealseid andmeside-rändlusteenuseid ja pakuks vajalikku tehnilist tuge (erirakendused või muu samalaadne) rändlusklientidele püsivalt ühes või mitmes riigis oma võrgujalajälje põhjal ja/või selliste mobiilsideoperaatorite käitatavate võrgujalajälgede põhjal, kellega ta on sõlminud igas riigis edasimüügilepingu. |
| --- | --- |

(17)

Püsivate kohapealsete andmeside-rändlusteenuste puhul sõlmib rändlusklient lepingu kohapealsete andmeside-rändlusteenuste osutajaga ja mitte koduvõrku kasutava rändlusteenuse osutajaga. Sel juhul osutaks alternatiivne rändlusteenuse osutaja, nt mobiilsideoperaator või -edasimüüja kohapealseid andmeside-rändlusteenuseid ja pakuks vajalikku tehnilist tuge (erirakendused või muu samalaadne) rändlusklientidele püsivalt ühes või mitmes riigis oma võrgujalajälje põhjal ja/või selliste mobiilsideoperaatorite käitatavate võrgujalajälgede põhjal, kellega ta on sõlminud igas riigis edasimüügilepingu.

| (18) | Kõige lihtsustatumate kaubanduslike pakkumistega seotud lahendused ei vasta tingimata kõige paremini kasutajasõbralikkuse nõudele, kui nendega nõutakse näiteks, et rändlusklient peab muutma terminali seadistusi või saatma SMS-iga teatava koodi teenuse võimaldamiseks ja külastatava võrgu valimiseks, kuid võib eeldada, et olenevalt teenuse populaarsusest töötavad kohapealsete andmeside-rändlusteenuste osutajad ning terminalide ja rakendustarkvara tootjad välja turupõhised lahendused kasutajasõbralikkuse suurendamiseks. Kohapealseid andmeside-rändlusteenuseid peetakse tarbijasõbralikuks, kuna kohapealsete andmeside-rändlusteenuste osutajat on võimalik valida ja tema teenustest on võimalik kohe loobuda. Kohapealsed andmeside-rändlusteenused võimaldavad alternatiivsetel rändlusteenuse osutajatel rakendada andmesiderändluse puhul oma taristuressursse ja kaubanduskokkuleppeid, nt edasimüügikorralduste või püsivate, mitut riiki hõlmavate kohapealsete andmeside-rändlusteenuste kaudu. BERECi hinnangul on kohapealseid andmeside-rändlusteenuseid võimalik rakendada üsna kiiresti ja need on kulutasuvad, kuna enamiku kuludest kannavad alternatiivsed teenuseosutajad vastavalt kõnealuste teenuste tegelikule kasutuselevõtule. Koostalitlusvõime on kõrgel tasemel, kuna andmeliikluse töötlemisvõimaluste rakendamist külastatavas võrgus käsitlevad standardid on juba kehtestatud. Seega vastab tehniline meetod, millega võimaldatakse juurdepääs kohapealsetele andmeside-rändlusteenustele, kõikidele määruse (EL) nr 531/2012 artikli 5 lõikes 3 sätestatud kriteeriumidele, välja arvatud kriteeriumid b ja e, millele vastatakse üksnes osaliselt. |
| --- | --- |

(18)

Kõige lihtsustatumate kaubanduslike pakkumistega seotud lahendused ei vasta tingimata kõige paremini kasutajasõbralikkuse nõudele, kui nendega nõutakse näiteks, et rändlusklient peab muutma terminali seadistusi või saatma SMS-iga teatava koodi teenuse võimaldamiseks ja külastatava võrgu valimiseks, kuid võib eeldada, et olenevalt teenuse populaarsusest töötavad kohapealsete andmeside-rändlusteenuste osutajad ning terminalide ja rakendustarkvara tootjad välja turupõhised lahendused kasutajasõbralikkuse suurendamiseks. Kohapealseid andmeside-rändlusteenuseid peetakse tarbijasõbralikuks, kuna kohapealsete andmeside-rändlusteenuste osutajat on võimalik valida ja tema teenustest on võimalik kohe loobuda. Kohapealsed andmeside-rändlusteenused võimaldavad alternatiivsetel rändlusteenuse osutajatel rakendada andmesiderändluse puhul oma taristuressursse ja kaubanduskokkuleppeid, nt edasimüügikorralduste või püsivate, mitut riiki hõlmavate kohapealsete andmeside-rändlusteenuste kaudu. BERECi hinnangul on kohapealseid andmeside-rändlusteenuseid võimalik rakendada üsna kiiresti ja need on kulutasuvad, kuna enamiku kuludest kannavad alternatiivsed teenuseosutajad vastavalt kõnealuste teenuste tegelikule kasutuselevõtule. Koostalitlusvõime on kõrgel tasemel, kuna andmeliikluse töötlemisvõimaluste rakendamist külastatavas võrgus käsitlevad standardid on juba kehtestatud. Seega vastab tehniline meetod, millega võimaldatakse juurdepääs kohapealsetele andmeside-rändlusteenustele, kõikidele määruse (EL) nr 531/2012 artikli 5 lõikes 3 sätestatud kriteeriumidele, välja arvatud kriteeriumid b ja e, millele vastatakse üksnes osaliselt.

| (19) | Tehniline meetod, millega võimaldatakse juurdepääs kohapealsetele andmeside-rändlusteenustele, tagab juurdepääsu üksnes andmeside-rändlusteenustele. Seetõttu ei vasta see täielikult määruse (EL) nr 531/2012 artikli 5 lõikes 3 sätestatud kriteeriumile e. Lisaks ei vasta kõnealune tehniline meetod täielikult ka kriteeriumile b, kuna juurdepääsust kohapealsetele andmeside-rändlusteenustele peaksid eelduste kohaselt olema huvitatud ainult andmesideteenuste kasutajad. |
| --- | --- |

(19)

Tehniline meetod, millega võimaldatakse juurdepääs kohapealsetele andmeside-rändlusteenustele, tagab juurdepääsu üksnes andmeside-rändlusteenustele. Seetõttu ei vasta see täielikult määruse (EL) nr 531/2012 artikli 5 lõikes 3 sätestatud kriteeriumile e. Lisaks ei vasta kõnealune tehniline meetod täielikult ka kriteeriumile b, kuna juurdepääsust kohapealsetele andmeside-rändlusteenustele peaksid eelduste kohaselt olema huvitatud ainult andmesideteenuste kasutajad.

| (20) | Tehniline lahendus, mis ühendab kaht tehnilist meetodit, st ühte IMSI-t hõlmav tehniline meetod, mida rakendatakse rändluse edasimüügiteenusena, ja tehniline meetod, millega võimaldatakse juurdepääs kohapealsetele andmeside-rändlusteenustele külastatavas võrgus, vastab kõigile määruse (EL) nr 531/2012 artikli 5 lõikes 3 sätestatud kriteeriumidele. Kuigi ühte IMSI-t hõlmav tehniline meetod ega selline tehniline meetod, millega võimaldatakse juurdepääs kohapealsetele andmeside-rändlusteenustele, ei vasta eraldi võttes täielikult kriteeriumidele b ja e, täiendavad need teineteist ning üksnes koos vastavad kriteeriumidele b ja e. |
| --- | --- |

(20)

Tehniline lahendus, mis ühendab kaht tehnilist meetodit, st ühte IMSI-t hõlmav tehniline meetod, mida rakendatakse rändluse edasimüügiteenusena, ja tehniline meetod, millega võimaldatakse juurdepääs kohapealsetele andmeside-rändlusteenustele külastatavas võrgus, vastab kõigile määruse (EL) nr 531/2012 artikli 5 lõikes 3 sätestatud kriteeriumidele. Kuigi ühte IMSI-t hõlmav tehniline meetod ega selline tehniline meetod, millega võimaldatakse juurdepääs kohapealsetele andmeside-rändlusteenustele, ei vasta eraldi võttes täielikult kriteeriumidele b ja e, täiendavad need teineteist ning üksnes koos vastavad kriteeriumidele b ja e.

| (21) | Määruse (EL) nr 531/2012 artikli 4 lõike 2 kohaselt toimub rändlusteenuse osutaja vahetus põhjendamatu viivituseta ning igal juhul võimalikult lühikese ajavahemiku jooksul, sõltuvalt reguleeritud rändlusteenuse jaemüügitasandil eraldi osutamiseks valitud tehnilisest lahendusest. Kui tegemist on ühte IMSI-t hõlmava tehnilise meetodiga, on olukord sama mis riigisiseste teenuste osutaja vahetamise korral, st pärast alternatiivse rändlusteenuse osutajaga lepingu sõlmimist ei ole edasine suhtlus kasutajaga vajalik. Nimetatud tehniline meetod võimaldab teostada vahetust sama ajaga, mis on ette nähtud riigisiseste teenuste vahetamiseks, st ühe tööpäeva jooksul. Seepärast tuleb ühte IMSI-t hõlmava tehnilise meetodi puhul käsitada aega, mis kulub teenuseosutaja vahetuseks üleminekul alternatiivsele rändlusteenuse osutajale või alternatiivselt rändlusteenuse osutajalt ja mis ületab riigisiseste teenuste osutaja vahetamiseks sätestatud aega, põhjendamatu viivitusena, kuna puuduvad tehnilised põhjused, miks selline vahetus peaks kestma kauem kui sarnane vahetus riigisiseste teenuste korral. Tehnilise meetodi puhul, millega võimaldatakse juurdepääs kohapealsetele andmeside-rändlusteenustele, eeldatakse, et rändlusklient valib kohapealsete andmeside-rändlusteenuste kasutamiseks alternatiivse rändlusteenuse osutaja ning teeb seda vahetult enne seda, kui ta kavatseb kohapealset andmeside-rändlusteenust kasutada. Tehnilise meetodiga võimaldatakse üleminek kohapealsete andmeside-rändlusteenuste osutajatele või ühelt kohapealse teenuse osutajalt teisele kohe pärast seda, kui on sõlmitud leping vastuvõtva rändlusteenuse osutajaga. |
| --- | --- |

(21)

Määruse (EL) nr 531/2012 artikli 4 lõike 2 kohaselt toimub rändlusteenuse osutaja vahetus põhjendamatu viivituseta ning igal juhul võimalikult lühikese ajavahemiku jooksul, sõltuvalt reguleeritud rändlusteenuse jaemüügitasandil eraldi osutamiseks valitud tehnilisest lahendusest. Kui tegemist on ühte IMSI-t hõlmava tehnilise meetodiga, on olukord sama mis riigisiseste teenuste osutaja vahetamise korral, st pärast alternatiivse rändlusteenuse osutajaga lepingu sõlmimist ei ole edasine suhtlus kasutajaga vajalik. Nimetatud tehniline meetod võimaldab teostada vahetust sama ajaga, mis on ette nähtud riigisiseste teenuste vahetamiseks, st ühe tööpäeva jooksul. Seepärast tuleb ühte IMSI-t hõlmava tehnilise meetodi puhul käsitada aega, mis kulub teenuseosutaja vahetuseks üleminekul alternatiivsele rändlusteenuse osutajale või alternatiivselt rändlusteenuse osutajalt ja mis ületab riigisiseste teenuste osutaja vahetamiseks sätestatud aega, põhjendamatu viivitusena, kuna puuduvad tehnilised põhjused, miks selline vahetus peaks kestma kauem kui sarnane vahetus riigisiseste teenuste korral. Tehnilise meetodi puhul, millega võimaldatakse juurdepääs kohapealsetele andmeside-rändlusteenustele, eeldatakse, et rändlusklient valib kohapealsete andmeside-rändlusteenuste kasutamiseks alternatiivse rändlusteenuse osutaja ning teeb seda vahetult enne seda, kui ta kavatseb kohapealset andmeside-rändlusteenust kasutada. Tehnilise meetodiga võimaldatakse üleminek kohapealsete andmeside-rändlusteenuste osutajatele või ühelt kohapealse teenuse osutajalt teisele kohe pärast seda, kui on sõlmitud leping vastuvõtva rändlusteenuse osutajaga.

| (22) | Eraldi rändlusteenuste koordineeritud tehnilise rakendamise võimaldamiseks on vajalik turuosaliste, BERECi ja komisjoni vaheline koostöö ja koordineeritus. Eelkõige tuleks koordineeritud lähenemisviis välja töötada selleks, et määrata kindlaks asjaomased tehnilised liidesed ja tagada nende nõuetekohane rakendamine ning võimaldada reguleeritud rändlusteenuste jaemüügitasandil eraldi osutamise järjepidevat ja üheaegset rakendamist kõikjal liidus. Kõikidele turuosalistele avatud tööstusplatvorm peaks toimima sellise koordineerimise jaoks kasuliku foorumina. |
| --- | --- |

(22)

Eraldi rändlusteenuste koordineeritud tehnilise rakendamise võimaldamiseks on vajalik turuosaliste, BERECi ja komisjoni vaheline koostöö ja koordineeritus. Eelkõige tuleks koordineeritud lähenemisviis välja töötada selleks, et määrata kindlaks asjaomased tehnilised liidesed ja tagada nende nõuetekohane rakendamine ning võimaldada reguleeritud rändlusteenuste jaemüügitasandil eraldi osutamise järjepidevat ja üheaegset rakendamist kõikjal liidus. Kõikidele turuosalistele avatud tööstusplatvorm peaks toimima sellise koordineerimise jaoks kasuliku foorumina.

| (23) | Reguleeritud rändlusteenuste jaemüügitasandil eraldi osutamise õigeaegseks rakendamiseks ei tohiks ettevõtjad keelduda tehniliste liideste katsetamisest enne alternatiivsete rändlusteenuse osutajate osutatavate jaemüügitasandi rändlusteenuste turuletoomist enne 1. juulit 2014. |
| --- | --- |

(23)

Reguleeritud rändlusteenuste jaemüügitasandil eraldi osutamise õigeaegseks rakendamiseks ei tohiks ettevõtjad keelduda tehniliste liideste katsetamisest enne alternatiivsete rändlusteenuse osutajate osutatavate jaemüügitasandi rändlusteenuste turuletoomist enne 1. juulit 2014.

| (24) | Määruse (EL) nr 531/2012 põhjenduse 38 kohaselt peaks BEREC koostöös asjaomaste sidusrühmadega töötama välja tehnilisi elemente käsitlevad juhised rändlusteenuste jaemüügitasandil eraldi osutamiseks. |
| --- | --- |

(24)

Määruse (EL) nr 531/2012 põhjenduse 38 kohaselt peaks BEREC koostöös asjaomaste sidusrühmadega töötama välja tehnilisi elemente käsitlevad juhised rändlusteenuste jaemüügitasandil eraldi osutamiseks.

| (25) | Määruse (EL) nr 531/2012 artikli 4 lõikes 4 on esitatud üldsätted selle kohta, kuidas ja millal tuleb kliente teavitada võimalusest valida alternatiivne rändlusteenuse osutaja. Teabe sisu ja selle tarbijale edastamise võimalikke viise tuleb täiendavalt täpsustada, et tarbijal oleks lihtsam teha teadlikku valikut. Tarbijate rändlusturualase teadlikkuse suurendamiseks tuleb kasutada kõiki olemasolevaid vahendeid, et aidata tarbijatel turgude avatusest kasu saada. |
| --- | --- |

(25)

Määruse (EL) nr 531/2012 artikli 4 lõikes 4 on esitatud üldsätted selle kohta, kuidas ja millal tuleb kliente teavitada võimalusest valida alternatiivne rändlusteenuse osutaja. Teabe sisu ja selle tarbijale edastamise võimalikke viise tuleb täiendavalt täpsustada, et tarbijal oleks lihtsam teha teadlikku valikut. Tarbijate rändlusturualase teadlikkuse suurendamiseks tuleb kasutada kõiki olemasolevaid vahendeid, et aidata tarbijatel turgude avatusest kasu saada.

| (26) | Tagamaks, et kõik kliendid saaksid kasu alternatiivsetest pakkumistest, peaksid riigisiseste teenuste osutajad kindlustama, et pärast 1. juulit 2014 sõlmitud või uuendatud lepingutega võimaldatakse kliendil vahetada rändlusteenuse osutajat igal ajal ja ilma, et loovutav rändlusteenuse osutaja selle eest tasu nõuaks. |
| --- | --- |

(26)

Tagamaks, et kõik kliendid saaksid kasu alternatiivsetest pakkumistest, peaksid riigisiseste teenuste osutajad kindlustama, et pärast 1. juulit 2014 sõlmitud või uuendatud lepingutega võimaldatakse kliendil vahetada rändlusteenuse osutajat igal ajal ja ilma, et loovutav rändlusteenuse osutaja selle eest tasu nõuaks.

| (27) | Rändlusteenuse osutajad, sealhulgas kohapealseid andmeside-rändlusteenuseid osutavad alternatiivsed rändlusteenuse osutajad peaksid vastavalt määruse (EL) nr 531/2012 artiklile 15 tagama nende osutatavate andmesideteenuste läbipaistvuse ja rakendama kaitsemehhanisme. Läbipaistvuse tagamiseks peaksid rändlusteenuse osutajad pakkuma oma rändlusklientidele ka teavet selliste teenuste kohta, mis ei ole kohapealseid andmeside-rändlusteenuseid kasutades kättesaadavad, nt riigisiseste võrkude osutatavad kaitstud teenused. |
| --- | --- |

(27)

Rändlusteenuse osutajad, sealhulgas kohapealseid andmeside-rändlusteenuseid osutavad alternatiivsed rändlusteenuse osutajad peaksid vastavalt määruse (EL) nr 531/2012 artiklile 15 tagama nende osutatavate andmesideteenuste läbipaistvuse ja rakendama kaitsemehhanisme. Läbipaistvuse tagamiseks peaksid rändlusteenuse osutajad pakkuma oma rändlusklientidele ka teavet selliste teenuste kohta, mis ei ole kohapealseid andmeside-rändlusteenuseid kasutades kättesaadavad, nt riigisiseste võrkude osutatavad kaitstud teenused.

| (28) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas sidekomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(28)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas sidekomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja -ala

Käesolevas määruses sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad reguleeritud rändlusteenuste jaemüügitasandil eraldi osutamise kohta kõikjal liidus.

Määrusega nähakse ette üksikasjalikud eeskirjad sellise tehnilise lahenduse jaoks, millega rakendatakse reguleeritud rändlusteenuste jaemüügitasandil eraldi osutamine. Samuti sätestatakse määruses üksikasjalikud eeskirjad, milles käsitletakse riigisiseste teenuste osutajate kohustust teavitada oma rändluskliente võimalusest valida mis tahes alternatiivse rändlusteenuse osutaja osutatavad rändlusteenused.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „jaemüügitasandi rändlusteenuste edasimüük”– selliste reguleeritud rändlusteenuste osutamine, mida pakutakse paketina ja lisateenustega, nagu kõnepostiteenused, mis on rändlusklientidele tavaliselt kättesaadavad, ilma et nad peaksid vahetama oma SIM-kaarti või mobiilseadet, ning mis vastab alternatiivse rändlusteenuse osutaja ja riigisiseste teenuste osutaja vahel sõlmitud hulgimüügilepingule;

b)   „kohapealne andmeside-rändlusteenus”– reguleeritud andmeside-rändlusteenus, mida alternatiivne rändlusteenuse osutaja osutab rändlusklientidele ajutiselt või püsivalt otse külastatavas võrgus, ilma et rändluskliendid peaksid vahetama oma SIM-kaarti või mobiilseadet;

c)   „EL-interneti pääsupunktinimi” (APN – Access Point Name)– ühine identifikaator, mis on seadistatud käsitsi või automaatselt rändluskliendi mobiilseadmes ja mille tuvastab nii kodu- kui ka külastatav võrk, et teha kindlaks rändluskliendi valik kohapealsete andmeside-rändlusteenuste kasutamiseks;

d)   „võrgukasutamise juhtimine”– kontrollifunktsioon, mida koduvõrgu operaator kasutab oma rändlusklientidele külastatavate võrkude valimiseks eelistatud külastatavate võrkude eelisnimekirja põhjal;

e)   „võrgupiirang”– kontrollifunktsioon, mida koduvõrgu operaator kasutab selleks, et vältida teatavate külastatavate võrkude valimist oma rändlusklientidele;

f)   „püsiv andmekandja”– mis tahes andmekandja, mis võimaldab kliendil isiklikult talle adresseeritud teavet salvestada nii, et seda saab tulevikus teabe otstarbe seisukohast piisava aja jooksul kasutada, ja mis võimaldab salvestatud teavet muutmata kujul taasesitada;

g)   „vastuvõttev rändlusteenuse osutaja”– rändlusteenuse osutaja, kes osutab pärast rändlusteenuse osutaja vahetamist rändlusteenuseid loovutava rändlusteenuse osutaja asemel;

h)   „loovutav rändlusteenuse osutaja”– rändlusteenuse osutaja, kes osutab praegu kliendile rändlusteenuseid.

Artikkel 3

Tehniline meetod paketina osutatavate reguleeritud rändlusteenuste jaemüügitasandil eraldi osutamise rakendamiseks

1.   Selleks et võimaldada rändlusklientidele juurdepääs alternatiivse rändlusteenuse osutaja poolt paketina osutatavatele reguleeritud kõne-, SMS- ja andmeside-rändlusteenustele, pakuvad maapealset üldkasutatavat mobiilsidevõrku käitavad riigisiseste teenuste osutajad vajalikke võrguelemente ja asjaomaseid teenuseid, millega võimaldatakse alternatiivsel rändlusteenuse osutajal müüa jaemüügi rändlusteenuseid edasi riigisiseste teenuste osutaja klientidele paralleelselt riigisiseste mobiilsideteenustega, ilma et rändluskliendid peaksid vahetama oma SIM-kaarti või mobiilseadet.

2.   Lõikes 1 osutatud võrguelemendid ja asjaomased teenused hõlmavad muu hulgas järgmist:

| a) | vahendid, mis on lõike 5 kohaselt vajalikud rändlusteenuse osutaja vahetamiseks; |
| --- | --- |

a)

vahendid, mis on lõike 5 kohaselt vajalikud rändlusteenuse osutaja vahetamiseks;

| b) | vahendid, mis on seotud jaemüügi rändlusteenuste osutamiseks vajaliku kliendiinfoga, näiteks kliendi asukohaandmed ja arvete esitamist toetavad andmekirjed; |
| --- | --- |

b)

vahendid, mis on seotud jaemüügi rändlusteenuste osutamiseks vajaliku kliendiinfoga, näiteks kliendi asukohaandmed ja arvete esitamist toetavad andmekirjed;

| c) | vahendid, mis on vajalikud, et rakendada rahalisi ülempiire kindlaksmääratud kasutusperioodi kohta vastavalt määruse (EL) nr 531/2012 artiklile 15. |
| --- | --- |

c)

vahendid, mis on vajalikud, et rakendada rahalisi ülempiire kindlaksmääratud kasutusperioodi kohta vastavalt määruse (EL) nr 531/2012 artiklile 15.

3.   Maapealset üldkasutatavat mobiilsidevõrku käitavad riigisiseste teenuste osutajad rahuldavad kõik põhjendatud taotlused võrguelementidele ja teenustele juurdepääsuks vastavalt lõigetele 1 ja 2.

4.   Riigisiseste teenuste osutajad peavad tagama, et alternatiivse rändlusteenuse osutajate rändluskliendid saavad oma olemasolevaid kõnepostiteenuseid edasi kasutada.

5.   Loovutav rändlusteenuse osutaja teeb vastuvõtva rändlusteenuse osutajaga koostööd selle tagamiseks, et rändlusklientidel, kes on sõlminud lepingu vastuvõtva rändlusteenuse osutajaga, oleks võimalik alustada kõnealuse teenuseosutaja osutatavate teenuste kasutamist ühe tööpäeva jooksul.

Artikkel 4

Tehniline meetod kohapealsetele andmeside-rändlusteenustele külastatavas võrgus juurdepääsu andmiseks

1.   Selleks et mitte takistada klientide juurdepääsu reguleeritud andmeside-rändlusteenustele, mida alternatiivne rändlusteenuse osutaja osutab otse külastatavas võrgus, rahuldavad maapealset üldkasutatavat mobiilsidevõrku käitavad riigisiseste teenuste osutajad põhjendatud taotlused juurdepääsuks vajalikele võrguelementidele ja asjaomastele teenustele, millega võimaldatakse andmeside-rändlusliikluse töötlemist külastatavas võrgus ning kohapealsete andmeside-rändlusteenuste jaemüügitasandi osutamist alternatiivsete rändlusteenuse osutajate poolt.

2.   Lõikes 1 osutatud võrguelemendid ja asjaomased teenused hõlmavad muu hulgas järgmist:

| a) | vahendid, mis on rändluskliendile vajalikud selleks, et minna koduvõrku kasutavalt rändlusteenuse osutajalt üle kohapealseid andmeside-rändlusteenuseid osutavale alternatiivsele rändlusteenuse osutajale vastavalt lõikele 4; |
| --- | --- |

a)

vahendid, mis on rändluskliendile vajalikud selleks, et minna koduvõrku kasutavalt rändlusteenuse osutajalt üle kohapealseid andmeside-rändlusteenuseid osutavale alternatiivsele rändlusteenuse osutajale vastavalt lõikele 4;

| b) | vahendid, millega võimaldatakse luua koduvõrgus EL-interneti pääsupunktinime kasutaja juurdepääsuprofiilid ja koduvõrgu mehhanism, mille abil on võimalik töödelda andmeside-rändlusliiklust külastatavas võrgus, marsruutida andmeside-rändlusliiklus valitud alternatiivse rändlusteenuse osutaja juurde ning osutada kõnealustele kasutaja juurdepääsuprofiilidele jaemüügitasandil andmeside-rändlusteenust külastatava võrgu operaatori kaudu; |
| --- | --- |

b)

vahendid, millega võimaldatakse luua koduvõrgus EL-interneti pääsupunktinime kasutaja juurdepääsuprofiilid ja koduvõrgu mehhanism, mille abil on võimalik töödelda andmeside-rändlusliiklust külastatavas võrgus, marsruutida andmeside-rändlusliiklus valitud alternatiivse rändlusteenuse osutaja juurde ning osutada kõnealustele kasutaja juurdepääsuprofiilidele jaemüügitasandil andmeside-rändlusteenust külastatava võrgu operaatori kaudu;

| c) | vahendid, millega tagatakse, et võrgukasutamise juhtimine, võrgupiirang või muud koduvõrgus rakendatavad mehhanismid ei takista kasutajatel kohapealsete andmeside-rändlusteenuste jaoks külastatavat võrku ise valida; |
| --- | --- |

c)

vahendid, millega tagatakse, et võrgukasutamise juhtimine, võrgupiirang või muud koduvõrgus rakendatavad mehhanismid ei takista kasutajatel kohapealsete andmeside-rändlusteenuste jaoks külastatavat võrku ise valida;

| d) | vahendid, millega tagatakse, et kasutaja ei ole võrgukasutamise juhtimise või muude koduvõrgus kasutatavate mehhanismide tõttu oma kohapealsete andmeside-rändlusteenuste jaoks valitud külastatavast võrgust lahti ühendatud. |
| --- | --- |

d)

vahendid, millega tagatakse, et kasutaja ei ole võrgukasutamise juhtimise või muude koduvõrgus kasutatavate mehhanismide tõttu oma kohapealsete andmeside-rändlusteenuste jaoks valitud külastatavast võrgust lahti ühendatud.

3.   Kui alternatiivne rändlusteenuse osutaja kavatseb osutada kohapealseid andmeside-rändlusteenuseid, rahuldavad maapealset üldkasutatavat mobiilsidevõrku käitavad riigisiseste teenuste osutajad sel eesmärgil alternatiivsete rändlusteenuse osutajate põhjendatud taotlused juurdepääsuks rändlusteenuste hulgiturule ja võimaldavad alternatiivsel rändlusteenuse osutajal osutada kohapealseid andmeside-rändlusteenuseid ja koduvõrku kasutavatel rändlusteenuse osutajal osutada ülejäänud rändlusteenuseid (kõne- ja SMS-teenused) asjaomastele rändlusklientidele kohapealsete andmeside-rändlusteenuste kasutamise ajal.

4.   Loovutav rändlusteenuse osutaja teeb vastuvõtva rändlusteenuse osutajaga koostööd selle tagamiseks, et rändlusklientidel, kes on sõlminud vastuvõtva rändlusteenuse osutajaga lepingu kohapealsete andmeside-rändlusteenuste osutamiseks, oleks võimalik kasutada kõnealuse teenuseosutaja osutatavaid teenuseid kohe alates hetkest, mil vastuvõttev rändlusteenuse osutaja saadab taotluse loovutavale rändlusteenuse osutajale.

Loovutav teenuseosutaja ja alternatiivne rändlusteenuse osutaja peavad tagama, et tehnilise meetodi rakendamise ajal on kõikidel kohapealseid andmeside-rändlusteenuseid kasutavatel rändlusklientidel võimalus loobuda kohapealsete andmeside-rändlusteenuste kasutamisest ja pöörduda igal ajal tagasi loovutava rändlusteenuse osutaja poolt vaikimisi pakutavate rändlusteenuste juurde. Kohapealseid andmeside-rändlusteenuseid osutav alternatiivne rändlusteenuse osutaja ei takista vaikimisi pakutavate rändlusteenuste automaatset taastamist kohe sellest hetkest, mil loovutav rändlusteenuse osutaja saadab asjakohase taotluse alternatiivsele rändlusteenuse osutajale.

Artikkel 5

Tehniline lahendus reguleeritud rändlusteenuste jaemüügitasandil eraldi osutamise rakendamiseks

Maapealset üldkasutatavat mobiilsidevõrku käitavad riigisiseste teenuste osutajad rakendavad kumulatiivselt tehnilist meetodit paketina osutatavate reguleeritud rändlusteenuste jaemüügitasandil eraldi osutamiseks ja tehnilist meetodit, millega võimaldatakse juurdepääs kohapealsetele andmeside-rändlusteenustele külastatavas võrgus.

Rändlusteenuse osutajad teevad ühiste kokkulepitud standardite alusel koostööd, et tagada reguleeritud rändlusteenuste jaemüügitasandil eraldi osutamise rakendamise tehnilise lahenduse liideste koostalitlusvõime. Viitedokumente ja andmebaasimenetlusi, mida võrguoperaatorid rändluseesmärkidel rakendavad, võib kasutada juhul, kui need on avalikult kättesaadavad ning vastavad määrusele (EL) nr 531/2012 ja käesolevale määrusele.

Artikkel 6

Reguleeritud rändlusteenuste jaemüügitasandil eraldi osutamist käsitlev kliendiinfo

1.   Alates 1. juulist 2014 annavad riigisiseste teenuste osutajad teavet oma olemasolevatele rändlusklientidele ja teavitavad uusi kliente enne lepingu sõlmimist võimalusest valida eraldi rändlusteenused, mida osutavad alternatiivsed rändlusteenuse osutajad. Eelkõige edastavad nad järgmise teabe:

| a) | üksikasjad vajalike sammude kohta, mida rändluskliendid peavad alternatiivsele rändlusteenuse osutajale üleminekul või nende vahetamisel astuma; |
| --- | --- |

a)

üksikasjad vajalike sammude kohta, mida rändluskliendid peavad alternatiivsele rändlusteenuse osutajale üleminekul või nende vahetamisel astuma;

| b) | võimalus minna igal ajal tasuta üle alternatiivsele rändlusteenuse osutajale või neid vahetada; |
| --- | --- |

b)

võimalus minna igal ajal tasuta üle alternatiivsele rändlusteenuse osutajale või neid vahetada;

| c) | muudatused, mida tehakse kehtivates lepingutingimustes ja mis peavad tagama, et loovutav rändlusteenuse osutaja ei nõua kliendilt vahetusega seoses tasu; |
| --- | --- |

c)

muudatused, mida tehakse kehtivates lepingutingimustes ja mis peavad tagama, et loovutav rändlusteenuse osutaja ei nõua kliendilt vahetusega seoses tasu;

| d) | ajavahemik, mille jooksul toimub üleminek alternatiivsele rändlusteenuse osutajale või nende vahetus; |
| --- | --- |

d)

ajavahemik, mille jooksul toimub üleminek alternatiivsele rändlusteenuse osutajale või nende vahetus;

| e) | meeldetuletus selle kohta, et riigisiseste teenuste osutaja vahetuse korral ei ole uuel riigisiseste teenuste osutajal kohustust toetada teatava alternatiivse rändlusteenuse osutaja osutatavaid rändlusteenuseid; |
| --- | --- |

e)

meeldetuletus selle kohta, et riigisiseste teenuste osutaja vahetuse korral ei ole uuel riigisiseste teenuste osutajal kohustust toetada teatava alternatiivse rändlusteenuse osutaja osutatavaid rändlusteenuseid;

| f) | uue lepingu sõlmimisel või olemasoleva lepingu uuendamisel kinnitavad kliendid selgesõnaliselt, et neid on teavitatud võimalusest valida alternatiivne rändlusteenuse osutaja. |
| --- | --- |

f)

uue lepingu sõlmimisel või olemasoleva lepingu uuendamisel kinnitavad kliendid selgesõnaliselt, et neid on teavitatud võimalusest valida alternatiivne rändlusteenuse osutaja.

2.   Lõikes 1 osutatud teave esitatakse püsival andmekandjal selgelt, arusaadavalt ja kergesti kättesaadaval kujul. Ettemaksukliente, kelle kontaktandmed ei ole riigisiseste teenuste osutajatele teada, peavad riigisiseste teenuste osutajad teavitama SMSi või muu sobiva vahendi kaudu.

Rändlusklientidel on õigus taotleda ja saada tasuta üksikasjalikumat teavet rändlusteenuse osutaja vahetamist käsitleva võimaluse kohta.

Artikkel 7

Läbivaatamine

Kui komisjon teostab määruse (EL) nr 531/2012 artikli 19 kohast läbivaatamist, hindab ta BERECiga nõu pidades ühtlasi rändlusteenuste jaemüügitasandil eraldi osutamise rakendamiseks valitud tehnilise lahenduse tõhusust ja seda, kas kõnealust lahendust tuleks tehnoloogia- või turuarengut silmas pidades ajakohastada. Läbivaatamisel hinnatakse eelkõige seda, kas tehniline lahendus vastab määruse (EL) nr 531/2012 artikli 5 lõikes 3 sätestatud kriteeriumidele endiselt kõige tõhusamal viisil.

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates 1. juulist 2014 kuni 30. juunini 2022.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. detsember 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 172, 30.6.2012, lk 10.

1

(2)  BoR (12) 68 ja BoR (12) 109.

2

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 347/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 347/8

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1204/2012,

14. detsember 2012,

millega kiidetakse heaks muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Castelmagno (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõikele 2 ja kohaldades kõnealuse määruse artikli 17 lõiget 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2) Itaalia taotlus saada heakskiit nimetuse „Castelmagno” spetsifikaadi muudatustele. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõikele 2 ja kohaldades kõnealuse määruse artikli 17 lõiget 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2) Itaalia taotlus saada heakskiit nimetuse „Castelmagno” spetsifikaadi muudatustele.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõike 3 punkti a kohaselt esitas Luksemburg komisjonile vastuväite. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõike 3 punkti a kohaselt esitas Luksemburg komisjonile vastuväite.

| (3) | Komisjon kutsus 23. septembri 2010. aasta kirjaga huvitatud osapooli üles asjakohaseid läbirääkimisi pidama. Osapooled ei suutnud kuue kuu jooksul kokkuleppele jõuda. Luksemburg võttis siiski oma vastuväite 2. augusti 2012. aasta kirjaga tagasi, |
| --- | --- |

(3)

Komisjon kutsus 23. septembri 2010. aasta kirjaga huvitatud osapooli üles asjakohaseid läbirääkimisi pidama. Osapooled ei suutnud kuue kuu jooksul kokkuleppele jõuda. Luksemburg võttis siiski oma vastuväite 2. augusti 2012. aasta kirjaga tagasi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Spetsifikaadi muudatused, mis hõlmavad käesoleva määruse lisas esitatud nimetust ja mis on avaldatud 24. detsembri 2009. aasta Euroopa Liidu Teatajas, on heaks kiidetud.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. detsember 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 320, 24.12.2009, lk 27.

2

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

Klass 1.3.   Juust

ITAALIA

Castelmagno (KPN)

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 347/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 347/10

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1205/2012,

14. detsember 2012,

millega muudetakse määrust (EL) nr 802/2010 seoses laevaühingu tegevusnäitajatega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/16/EÜ, mis käsitleb sadamariigi kontrolli, (1) eriti selle artiklit 27,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Laevaühingu tegevusnäitajad kuuluvad selliste üldiste tegevusnäitajate hulka, mille alusel määratakse laeva riskiprofiil. |
| --- | --- |

(1)

Laevaühingu tegevusnäitajad kuuluvad selliste üldiste tegevusnäitajate hulka, mille alusel määratakse laeva riskiprofiil.

| (2) | Laevaühingu tegevusnäitajate hindamisel tuleks arvesse võtta laevaühingu laevastiku kõigi Euroopa Liidus ja sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi (edaspidi „Pariisi memorandum”) piirkonnas kontrollitud laevade puuduste ja kinnipidamiste määrasid. |
| --- | --- |

(2)

Laevaühingu tegevusnäitajate hindamisel tuleks arvesse võtta laevaühingu laevastiku kõigi Euroopa Liidus ja sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi (edaspidi „Pariisi memorandum”) piirkonnas kontrollitud laevade puuduste ja kinnipidamiste määrasid.

| (3) | Rakenduseeskirjad laevaühingu tegevusnäitajate arvutamiseks laeva riskiprofiili määramisel ning avaldatavate nimekirjade koostamise metoodika on esitatud komisjoni 13. septembri 2010. aasta määruses (EL) nr 802/2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/16/EÜ artikli 10 lõiget 3 ja artiklit 27 seoses laevaühingu tegevusnäitajatega (2). |
| --- | --- |

(3)

Rakenduseeskirjad laevaühingu tegevusnäitajate arvutamiseks laeva riskiprofiili määramisel ning avaldatavate nimekirjade koostamise metoodika on esitatud komisjoni 13. septembri 2010. aasta määruses (EL) nr 802/2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/16/EÜ artikli 10 lõiget 3 ja artiklit 27 seoses laevaühingu tegevusnäitajatega (2).

| (4) | Kontrolliandmetel põhineva teabe alusel koostatud nimekirjade avaldamise testimine näitab, et määrusega (EL) nr 802/2010 ette nähtud avaldamise metoodika peab olema sihipärasem. |
| --- | --- |

(4)

Kontrolliandmetel põhineva teabe alusel koostatud nimekirjade avaldamise testimine näitab, et määrusega (EL) nr 802/2010 ette nähtud avaldamise metoodika peab olema sihipärasem.

| (5) | Selleks et halbade või väga halbade tegevusnäitajatega laevaühingute nimekiri oleks tegelikkusele vastav, on vaja muuta kriteeriumeid, mille alusel koostatakse nimekirju kõige halvemate tegevusnäitajatega laevaühingute avalikustamiseks. See ei tohiks muuta laevaühingu tegevusnäitajate arvutamist laeva riskiprofiili määramisel. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et halbade või väga halbade tegevusnäitajatega laevaühingute nimekiri oleks tegelikkusele vastav, on vaja muuta kriteeriumeid, mille alusel koostatakse nimekirju kõige halvemate tegevusnäitajatega laevaühingute avalikustamiseks. See ei tohiks muuta laevaühingu tegevusnäitajate arvutamist laeva riskiprofiili määramisel.

| (6) | Halbade või väga halbade tegevusnäitajatega laevaühingute nimekirja sattumiseks peavad laevaühingu tegevusnäitajad olema olnud 36 kuu jooksul vahetult enne nimekirja avaldamist pidevalt madalal tasemel. Halbade tegevusnäitajate esinemine nii pika ajavahemiku jooksul annab tunnistust sellest, et laevaühing ei soovi või ei suuda oma tegevusnäitajaid parandada. Kuna nimekirjas avaldamine põhineb laevaühingu 36 kuu tegevusnäitajate töötlemisel, tuleks enne esimest avaldamist varuda piisavalt aega, et koguda andmebaasi THETIS piisavalt andmeid, mida liikmesriigid on direktiivi 2009/16/EÜ kohaselt edastanud. |
| --- | --- |

(6)

Halbade või väga halbade tegevusnäitajatega laevaühingute nimekirja sattumiseks peavad laevaühingu tegevusnäitajad olema olnud 36 kuu jooksul vahetult enne nimekirja avaldamist pidevalt madalal tasemel. Halbade tegevusnäitajate esinemine nii pika ajavahemiku jooksul annab tunnistust sellest, et laevaühing ei soovi või ei suuda oma tegevusnäitajaid parandada. Kuna nimekirjas avaldamine põhineb laevaühingu 36 kuu tegevusnäitajate töötlemisel, tuleks enne esimest avaldamist varuda piisavalt aega, et koguda andmebaasi THETIS piisavalt andmeid, mida liikmesriigid on direktiivi 2009/16/EÜ kohaselt edastanud.

| (7) | Nimekirja kantavad laevaühingud määratakse kindlaks teabe põhjal, mille liikmesriigid on kooskõlas direktiivi 2009/16/EÜ artikli 24 lõikega 3 edastanud ja mida kinnitanud. Kõnealune teave hõlmab laevade kontrollimist ning kontrollimiste ja kinnipidamiste käigus tuvastatud puudusi. Samuti hõlmab see teavet laeva kohta (nimi, IMO identifitseerimisnumber, kutsung ja lipuriik), samuti omaniku või sellise isiku nime, kes on laeva valdaja või laevapereta prahtija ja kes on võtnud endale vastutuse laeva käitamise eest ning rahvusvahelise meresõiduohutuse korralduse (ISM) koodeksiga määratud ülesanded ja kohustused. Sel viisil saab laevaühingu ja tema vastutusel oleva laeva tegevusnäitajaid andmebaasis automaatselt jälgida ning nimekirju on võimalik ajakohastada iga päev. |
| --- | --- |

(7)

Nimekirja kantavad laevaühingud määratakse kindlaks teabe põhjal, mille liikmesriigid on kooskõlas direktiivi 2009/16/EÜ artikli 24 lõikega 3 edastanud ja mida kinnitanud. Kõnealune teave hõlmab laevade kontrollimist ning kontrollimiste ja kinnipidamiste käigus tuvastatud puudusi. Samuti hõlmab see teavet laeva kohta (nimi, IMO identifitseerimisnumber, kutsung ja lipuriik), samuti omaniku või sellise isiku nime, kes on laeva valdaja või laevapereta prahtija ja kes on võtnud endale vastutuse laeva käitamise eest ning rahvusvahelise meresõiduohutuse korralduse (ISM) koodeksiga määratud ülesanded ja kohustused. Sel viisil saab laevaühingu ja tema vastutusel oleva laeva tegevusnäitajaid andmebaasis automaatselt jälgida ning nimekirju on võimalik ajakohastada iga päev.

| (8) | Kontrolliandmebaasi automaatseid funktsioone kasutades peaks komisjonil olema võimalik saada sellest tegelikkusele vastavad andmed, et määrata kindlaks laevaühingud, keda halbade ja väga halbade tegevusnäitajatega laevaühingute nimekirja kanda. |
| --- | --- |

(8)

Kontrolliandmebaasi automaatseid funktsioone kasutades peaks komisjonil olema võimalik saada sellest tegelikkusele vastavad andmed, et määrata kindlaks laevaühingud, keda halbade ja väga halbade tegevusnäitajatega laevaühingute nimekirja kanda.

| (9) | Laevaühingu tegevusnäitajate maatriksi kindlaksmääramise meetod põhineb määrusega (EL) nr 802/2010 ette nähtud kinnipidamise näitaja ja laevaühingu puuduste näitaja väärtuste töötlemisel. |
| --- | --- |

(9)

Laevaühingu tegevusnäitajate maatriksi kindlaksmääramise meetod põhineb määrusega (EL) nr 802/2010 ette nähtud kinnipidamise näitaja ja laevaühingu puuduste näitaja väärtuste töötlemisel.

| (10) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 802/2010 artikli 3 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Alates 1. jaanuarist 2014 avaldab ja ajakohastab Euroopa Meresõiduohutuse Amet iga päev oma avalikul veebisaidil järgmise teabe:

| a) | nende laevaühingute nimekiri, kelle tegevusnäitajad on viimase 36 kuu jooksul olnud pidevalt väga halvad; |
| --- | --- |

a)

nende laevaühingute nimekiri, kelle tegevusnäitajad on viimase 36 kuu jooksul olnud pidevalt väga halvad;

| b) | nende laevaühingute nimekiri, kelle tegevusnäitajad on viimase 36 kuu jooksul olnud pidevalt halvad või väga halvad; |
| --- | --- |

b)

nende laevaühingute nimekiri, kelle tegevusnäitajad on viimase 36 kuu jooksul olnud pidevalt halvad või väga halvad;

| c) | nende laevaühingute nimekiri, kelle tegevusnäitajad on viimase 36 kuu jooksul olnud pidevalt väga halvad.” |
| --- | --- |

c)

nende laevaühingute nimekiri, kelle tegevusnäitajad on viimase 36 kuu jooksul olnud pidevalt väga halvad.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. detsember 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 131, 28.5.2009, lk 57.

1

(2)  ELT L 241, 14.9.2010, lk 4.

2

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 347/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 347/12

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1206/2012,

14. detsember 2012,

millega antakse luba Aspergillus oryzae (DSM 10287) abil saadud valmistise endo-1,4-β-ksülanaasi kasutamiseks nuumlindude, võõrutatud põrsaste ja nuumsigade söödalisandina ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 1332/2004 ja (EÜ) nr 2036/2005 (loa omanik DSM Nutritional Products)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. Määruse artikliga 10 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (2) alusel lubatud söödalisandite ümberhindamine. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. Määruse artikliga 10 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (2) alusel lubatud söödalisandite ümberhindamine.

| (2) | Direktiiviga 70/524/EMÜ kooskõlas anti komisjoni määrusega (EÜ) nr 1332/2004 (3) tähtajatu luba Aspergillus oryzae (DSM 10287) abil saadud valmistise endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) kasutamiseks broilerkanade, broilerkalkunite ja põrsaste söödalisandina ning komisjoni määrusega (EÜ) nr 2036/2005 (4) neljaks aastaks nuumsigade ja partide söödalisandina. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 1 kanti see valmistis hiljem olemasoleva tootena söödalisandite registrisse. |
| --- | --- |

(2)

Direktiiviga 70/524/EMÜ kooskõlas anti komisjoni määrusega (EÜ) nr 1332/2004 (3) tähtajatu luba Aspergillus oryzae (DSM 10287) abil saadud valmistise endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) kasutamiseks broilerkanade, broilerkalkunite ja põrsaste söödalisandina ning komisjoni määrusega (EÜ) nr 2036/2005 (4) neljaks aastaks nuumsigade ja partide söödalisandina. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 1 kanti see valmistis hiljem olemasoleva tootena söödalisandite registrisse.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõike 2 ja artikli 7 alusel on esitatud taotlus Aspergillus oryzae (DSM 10287) abil saadud valmistise endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) uuesti hindamiseks broilerkanade, broilerkalkunite, võõrutatud põrsaste, nuumsigade ja partide söödalisandina ning kooskõlas nimetatud määruse artikliga 7 uue kasutusviisi lubamise kohta kõikide nuumlindude puhul ja kõnealuse söödalisandi klassifitseerimise kohta söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid”. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõike 2 ja artikli 7 alusel on esitatud taotlus Aspergillus oryzae (DSM 10287) abil saadud valmistise endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) uuesti hindamiseks broilerkanade, broilerkalkunite, võõrutatud põrsaste, nuumsigade ja partide söödalisandina ning kooskõlas nimetatud määruse artikliga 7 uue kasutusviisi lubamise kohta kõikide nuumlindude puhul ja kõnealuse söödalisandi klassifitseerimise kohta söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid”. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 12. juuni 2012. aasta arvamuses (5) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda Aspergillus oryzae (DSM 10287) abil saadud valmistis endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8) kahjulikku mõju loomade ega inimeste tervisele ega keskkonnale ja selle valmistise kasutamine võib parandada broilerkanade, -kalkunite ja -partide jõudlust. Selle järelduse võib laiendada kõikidele väiksema tähtsusega nuumlindudele. Toiduohutusamet tuli järeldusele, et see söödalisand võib avaldada kasulikku mõju ka põrsaste ja nuumsigade jõudlusele. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 12. juuni 2012. aasta arvamuses (5) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste korral ei avalda Aspergillus oryzae (DSM 10287) abil saadud valmistis endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8) kahjulikku mõju loomade ega inimeste tervisele ega keskkonnale ja selle valmistise kasutamine võib parandada broilerkanade, -kalkunite ja -partide jõudlust. Selle järelduse võib laiendada kõikidele väiksema tähtsusega nuumlindudele. Toiduohutusamet tuli järeldusele, et see söödalisand võib avaldada kasulikku mõju ka põrsaste ja nuumsigade jõudlusele. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.

| (5) | Aspergillus oryzae (DSM 10287) abil saadud valmistise endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8) hindamine näitas, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse valmistise kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel. |
| --- | --- |

(5)

Aspergillus oryzae (DSM 10287) abil saadud valmistise endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8) hindamine näitas, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse valmistise kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel.

| (6) | Seoses uue loa andmisega määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt tuleb määruseid (EÜ) nr 1332/2004 ja (EÜ) nr 2036/2005 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seoses uue loa andmisega määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt tuleb määruseid (EÜ) nr 1332/2004 ja (EÜ) nr 2036/2005 vastavalt muuta.

| (7) | Kuna ohutusnõuded ei eelda loa tingimuste viivitamatut muutmist, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa andmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(7)

Kuna ohutusnõuded ei eelda loa tingimuste viivitamatut muutmist, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa andmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Loa andmine

Lisas kirjeldatud valmistist, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid” ja funktsionaalrühma „seedimist soodustavad ained”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 1332/2004 muudatused

Määrust (EÜ) nr 1332/2004 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  Ensüümide rühma kuuluvat II lisas nimetatud valmistist võib lubada tähtajatult kasutada loomasöötades söödalisandina kõnealuses lisas ettenähtud tingimustel.” |
| --- | --- |

1)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Ensüümide rühma kuuluvat II lisas nimetatud valmistist võib lubada tähtajatult kasutada loomasöötades söödalisandina kõnealuses lisas ettenähtud tingimustel.”

| 2) | I lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

I lisa jäetakse välja.

Artikkel 3

Määruse (EÜ) nr 2036/2005 muudatus

Määruse (EÜ) nr 2036/2005 III lisast jäetakse välja kirje nr 5 endo-1,4-β-ksülanaas EC 3.2.1.8 kohta.

Artikkel 4

Üleminekumeetmed

Lisas nimetatud valmistist ja seda valmistist sisaldavat sööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 4. juulit 2013 kooskõlas enne 4. jaanuari 2013 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule viia ja kasutada olemasolevate varude ammendumiseni.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. detsember 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1.

2

(3)  ELT L 247, 21.7.2004, lk 8.

3

(4)  ELT L 328, 15.12.2005, lk 13.

4

(5)  EFSA Journal 2012; 10(7):2790.

5

EFSA Journal

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa omanik | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiivsuse ühik kg täissööda kohta, mille niiskusesisaldus on 12 % |
| Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained |
| 4a1607 | DSM Nutritional Products | Endo-1,4-β-ksülanaas
  EC 3.2.1.8 | | Söödalisandi koostis


  Aspergillus oryzae (DSM 10287) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi valmistis minimaalse aktiivsusega: | tahkel kujul: 1 000 FXU (1)/g |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa omanik

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Aktiivsuse ühik kg täissööda kohta, mille niiskusesisaldus on 12 %

Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained

4a1607

DSM Nutritional Products

Endo-1,4-β-ksülanaas

EC 3.2.1.8

Söödalisandi koostis

Aspergillus oryzae (DSM 10287) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi valmistis minimaalse aktiivsusega:

tahkel kujul: 1 000 FXU (1)/g

| | vedelal kujul: 650 FXU/ml |
| --- | --- |

vedelal kujul: 650 FXU/ml

| | Toimeaine kirjeldus


  Aspergillus oryzae’st (DSM 10287) valmistatud endo-1,4-β-ksülanaas |
| --- | --- |

Toimeaine kirjeldus

Aspergillus oryzae’st (DSM 10287) valmistatud endo-1,4-β-ksülanaas

| | Analüüsimeetod
   (2)


  Aspergillus oryzae’st (DSM 10287) valmistatud endo-1,4-β-ksülanaasi sisalduse määramiseks söödalisandis:
  kolorimeetriline meetod, millega määratakse vees lahustuvaid värviosakesi, mis on eraldunud endo-1,4-β-ksülanaasi toimel reaktiivsinisega 19 värvitud nisu aso-arabinoksülaani substraadist.

  Aspergillus oryzae’st (DSM 10287) valmistatud endo-1,4-β-ksülanaasi sisalduse määramiseks eelsegudes ja söötades:
  kolorimeetriline meetod, millega määratakse vees lahustuvaid värviosakesi, mis on eraldunud endo-1,4-β-ksülanaasi toimel asuriiniga värvitud ristseotud nisu aso-arabinoksülaani substraadist. |
| --- | --- |

Analüüsimeetod
   (2)

Aspergillus oryzae’st (DSM 10287) valmistatud endo-1,4-β-ksülanaasi sisalduse määramiseks söödalisandis:

kolorimeetriline meetod, millega määratakse vees lahustuvaid värviosakesi, mis on eraldunud endo-1,4-β-ksülanaasi toimel reaktiivsinisega 19 värvitud nisu aso-arabinoksülaani substraadist.

Aspergillus oryzae’st (DSM 10287) valmistatud endo-1,4-β-ksülanaasi sisalduse määramiseks eelsegudes ja söötades:

kolorimeetriline meetod, millega määratakse vees lahustuvaid värviosakesi, mis on eraldunud endo-1,4-β-ksülanaasi toimel asuriiniga värvitud ristseotud nisu aso-arabinoksülaani substraadist.

Nuumlinnud

—

100 FXU

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus.

| 2. | Soovituslik maksimumkogus ühe kilogrammi täissööda kohta:






  — | nuumlinnud: 200 FXU |
| --- | --- | --- |

2.

Soovituslik maksimumkogus ühe kilogrammi täissööda kohta:

—

nuumlinnud: 200 FXU

| — | (võõrutatud) põrsad: 400 FXU |
| --- | --- |

—

(võõrutatud) põrsad: 400 FXU

| — | nuumsead: 200 FXU |
| --- | --- |

—

nuumsead: 200 FXU

| 3. | Kasutamiseks mitte tärklisest saadud polüsahhariidide rikkas söödas (sisaldab peamiselt arabinoksülaane) |
| --- | --- |

3.

Kasutamiseks mitte tärklisest saadud polüsahhariidide rikkas söödas (sisaldab peamiselt arabinoksülaane)

| 4. | Kasutamiseks kuni umbes 35 kg kaaluvate võõrutatud põrsaste puhul. |
| --- | --- |

4.

Kasutamiseks kuni umbes 35 kg kaaluvate võõrutatud põrsaste puhul.

| 5. | Kasutajate ohutus: käitlemisel tuleks kasutada respiraatorit ja kaitsekindaid. |
| --- | --- |

5.

Kasutajate ohutus: käitlemisel tuleks kasutada respiraatorit ja kaitsekindaid.

4. jaanuar 2023

Võõrutatud põrsad

Nuumsead

200 FXU

---

(1)  1 FXU on ensüümi kogus, mis pH väärtusel 6,0 ja temperatuuril 50 °C eraldab nisu aso-arabinoksülaanist 7,8 mikromooli taandavaid suhkruid (ksüloosiekvivalente) minutis.

(2)  Analüüsimeetodite andmed on kättesaadavad referentlabori veebilehel

http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 347/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 347/15

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1207/2012,

14. detsember 2012,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. detsember 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 48,7 |
| MA | 82,6 |
| TN | 99,6 |
| TR | 81,9 |
| ZZ | 78,2 |
| 0707 00 05 | AL | 88,1 |
| JO | 174,9 |
| TR | 104,4 |
| ZZ | 122,5 |
| 0709 93 10 | MA | 141,3 |
| TR | 108,9 |
| ZZ | 125,1 |
| 0805 10 20 | MA | 64,0 |
| TR | 49,9 |
| ZA | 51,3 |
| ZW | 43,2 |
| ZZ | 52,1 |
| 0805 20 10 | MA | 70,6 |
| ZZ | 70,6 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 100,7 |
| JM | 129,1 |
| MA | 106,4 |
| TR | 84,6 |
| ZZ | 105,2 |
| 0805 50 10 | TR | 81,0 |
| ZZ | 81,0 |
| 0808 10 80 | MK | 32,3 |
| NZ | 165,3 |
| US | 150,2 |
| ZA | 138,0 |
| ZZ | 121,5 |
| 0808 30 90 | CN | 65,3 |
| TR | 135,1 |
| US | 200,5 |
| ZZ | 133,6 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

48,7

MA

82,6

TN

99,6

TR

81,9

ZZ

78,2

0707 00 05

AL

88,1

JO

174,9

TR

104,4

ZZ

122,5

0709 93 10

MA

141,3

TR

108,9

ZZ

125,1

0805 10 20

MA

64,0

TR

49,9

ZA

51,3

ZW

43,2

ZZ

52,1

0805 20 10

MA

70,6

ZZ

70,6

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

100,7

JM

129,1

MA

106,4

TR

84,6

ZZ

105,2

0805 50 10

TR

81,0

ZZ

81,0

0808 10 80

MK

32,3

NZ

165,3

US

150,2

ZA

138,0

ZZ

121,5

0808 30 90

CN

65,3

TR

135,1

US

200,5

ZZ

133,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 347/17 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 347/17

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1208/2012,

14. detsember 2012,

millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud alates 16. detsembrist 2012

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2010. aasta määrust (EL) nr 642/2010 nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (pehme nisu, seemneks), ex 1001 99 00 (pehme nisu, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 ja 1007 90 00 alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (pehme nisu, seemneks), ex 1001 99 00 (pehme nisu, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 ja 1007 90 00 alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind.

| (3) | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (pehme nisu, seemneks), ex 1001 99 00 (pehme nisu, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 ja 1007 90 00 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind iga päeva tüüpiline CIF-impordihind, mis on kindlaks määratud kõnealuse määruse artikliga 5 ette nähtud korras. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (pehme nisu, seemneks), ex 1001 99 00 (pehme nisu, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 ja 1007 90 00 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind iga päeva tüüpiline CIF-impordihind, mis on kindlaks määratud kõnealuse määruse artikliga 5 ette nähtud korras.

| (4) | Seepärast tuleks alates 16. detsembrist 2012 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks alates 16. detsembrist 2012 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni.

| (5) | Vajadusest tagada, et kõnealust meedet hakataks kohaldama võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(5)

Vajadusest tagada, et kõnealust meedet hakataks kohaldama võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse alates 16. detsembrist 2012 kindlaks käesoleva määruse I lisas II lisa teabe alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. detsember 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 187, 21.7.2010, lk 5.

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud toodete impordimaksud, mida kohaldatakse alates 16. detsembrist 2012

| CN-kood | Toote kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (eurot/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 19 00
  1001 11 00 | Kõva NISU, kõrge kvaliteediga | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 0,00 |
| ex 1001 91 20 | Pehme NISU, seemneks | 0,00 |
| ex 1001 99 00 | Pehme NISU, kõrge kvaliteediga, v.a seemneks | 0,00 |
| 1002 10 00
  1002 90 00 | RUKIS | 0,00 |
| 1005 10 90 | MAISITERAD seemneks, v.a hübriidid | 0,00 |
| 1005 90 00 | MAISITERAD, v.a seemneks (2) | 0,00 |
| 1007 10 90
  1007 90 00 | TERASORGO, v.a seemneks ettenähtud hübriidid | 0,00 |

CN-kood

Toote kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(eurot/t)

1001 19 00

1001 11 00

Kõva NISU, kõrge kvaliteediga

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

0,00

ex 1001 91 20

Pehme NISU, seemneks

0,00

ex 1001 99 00

Pehme NISU, kõrge kvaliteediga, v.a seemneks

0,00

1002 10 00

1002 90 00

RUKIS

0,00

1005 10 90

MAISITERAD seemneks, v.a hübriidid

0,00

1005 90 00

MAISITERAD, v.a seemneks (2)

0,00

1007 10 90

1007 90 00

TERASORGO, v.a seemneks ettenähtud hübriidid

0,00

---

(1)  Importija võib taotleda määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 eurot/t kaupade puhul, mis jõuavad liitu Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu ja kui lossimissadam asub Vahemere ääres (Gibraltari väinast kaugemal) või Musta mere ääres; |
| --- | --- |

—

3 eurot/t kaupade puhul, mis jõuavad liitu Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu ja kui lossimissadam asub Vahemere ääres (Gibraltari väinast kaugemal) või Musta mere ääres;

| — | 2 eurot/t kaupade puhul, mis jõuavad liitu Atlandi ookeani kaudu ja kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Iirimaal, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaarel Atlandi ookeani poolsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 eurot/t kaupade puhul, mis jõuavad liitu Atlandi ookeani kaudu ja kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Iirimaal, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaarel Atlandi ookeani poolsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 eurot tonni kohta, kui on täidetud määruse (EL) nr 642/2010 artikli 3 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

I lisas osutatud impordimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

30.11.2012-13.12.2012

| 1. | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:










  (eurot/t) |
| --- | --- |
| | Pehme nisu (1) | Maisiterad | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2) | Kõva nisu, madala kvaliteediga (3) |
| Börs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — |
| Noteering | 274,78 | 224,02 | — | — | — |
| FOB-hind Ameerika Ühendriikides | — | — | 264,60 | 254,60 | 234,60 |
| Lahe lisatasu | — | 23,20 | — | — | — |
| Suure Järvistu lisatasu | 26,11 | — | — | — | — |

1.

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

(eurot/t)

Pehme nisu (1)

Maisiterad

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2)

Kõva nisu, madala kvaliteediga (3)

Börs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

Noteering

274,78

224,02

—

—

—

FOB-hind Ameerika Ühendriikides

—

—

264,60

254,60

234,60

Lahe lisatasu

—

23,20

—

—

—

Suure Järvistu lisatasu

26,11

—

—

—

—

| 2. | Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:






  Lasti veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: | 14,78 eurot/t |
| --- | --- | --- |
| Lasti veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam: | 46,98 eurot/t |

2.

Määruse (EL) nr 642/2010 artikli 2 lõikes 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

Lasti veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam:

14,78 eurot/t

Lasti veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam:

46,98 eurot/t

---

(1)  Lisatasu 14 eurot/t sisse arvestatud (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

(2)  Allahindlus 10 eurot/t (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

(3)  Allahindlus 30 eurot/t (määruse (EL) nr 642/2010 artikli 5 lõige 3).

---

OTSUSED

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 347/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 347/20

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

11. detsember 2012,

millega määratakse kindlaks koguselised piirnormid ja eraldatakse kvoodid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2009 (osoonikihti kahandavate ainete kohta) alusel kontrollitavatele ainetele ajavahemikuks 1. jaanuar kuni 31. detsember 2013

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 8899 all)

(Ainult hispaania-, hollandi-, inglis-, itaalia-, malta-, poola-, portugali- prantsus-, saksa- ja ungarikeelne tekst on autentsed)

(2012/782/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1005/2009 osoonikihti kahandavate ainete kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 2 ja artikli 16 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Imporditud kontrollitavate ainete ELis vabasse ringlusse lubamisel kehtivad koguselised piirangud. |
| --- | --- |

(1)

Imporditud kontrollitavate ainete ELis vabasse ringlusse lubamisel kehtivad koguselised piirangud.

| (2) | Komisjonil tuleb need piirangud kindlaks määrata ja ettevõtjatele kvoodid eraldada. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonil tuleb need piirangud kindlaks määrata ja ettevõtjatele kvoodid eraldada.

| (3) | Lisaks peab komisjon igal aastal kindlaks määrama muude kontrollitavate ainete kui osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinikud kogused oluliseks laboratoorseks ja analüütiliseks kasutuseks ning äriühingud, kellel on õigus neid kasutada. |
| --- | --- |

(3)

Lisaks peab komisjon igal aastal kindlaks määrama muude kontrollitavate ainete kui osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinikud kogused oluliseks laboratoorseks ja analüütiliseks kasutuseks ning äriühingud, kellel on õigus neid kasutada.

| (4) | Oluliseks laboratoorseks ja analüütiliseks kasutuseks eraldatud kvootide kindlaksmääramisel tuleb järgida artikli 10 lõikes 6 sätestatud kogusepiiranguid ning kohaldada komisjoni 1. juuni 2011. aasta määrust (EL) nr 537/2011 meetodi kohta, mille alusel määratakse laboratoorseks või analüütiliseks kasutuseks importida või toota lubatud kontrollitavate ainete kogused ELis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1005/2009 osoonikihti kahandavate ainete kohta (2). Kuna kogusepiirangud hõlmavad osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike koguseid, mille laboratoorseks või analüütiliseks kasutuseks antakse luba, peaks kõnealune eraldamine hõlmama ka osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike tootmist ja importimist osutatud kasutuseks. |
| --- | --- |

(4)

Oluliseks laboratoorseks ja analüütiliseks kasutuseks eraldatud kvootide kindlaksmääramisel tuleb järgida artikli 10 lõikes 6 sätestatud kogusepiiranguid ning kohaldada komisjoni 1. juuni 2011. aasta määrust (EL) nr 537/2011 meetodi kohta, mille alusel määratakse laboratoorseks või analüütiliseks kasutuseks importida või toota lubatud kontrollitavate ainete kogused ELis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1005/2009 osoonikihti kahandavate ainete kohta (2). Kuna kogusepiirangud hõlmavad osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike koguseid, mille laboratoorseks või analüütiliseks kasutuseks antakse luba, peaks kõnealune eraldamine hõlmama ka osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike tootmist ja importimist osutatud kasutuseks.

| (5) | Komisjon on avaldanud teate ettevõtjatele, kes kavatsevad 2013. aastal Euroopa Liitu importida või sealt eksportida osoonikihti kahandavaid kontrollitavaid aineid, ning ettevõtjatele, kes kavatsevad taotleda 2013. aasta kvoote kõnealuste ainete kasutamiseks laboris ja analüüside tegemisel (2012/C 53/09), (3) ning on saanud vastuseks deklaratsioonid 2013. aastaks kavandatud impordi kohta. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon on avaldanud teate ettevõtjatele, kes kavatsevad 2013. aastal Euroopa Liitu importida või sealt eksportida osoonikihti kahandavaid kontrollitavaid aineid, ning ettevõtjatele, kes kavatsevad taotleda 2013. aasta kvoote kõnealuste ainete kasutamiseks laboris ja analüüside tegemisel (2012/C 53/09), (3) ning on saanud vastuseks deklaratsioonid 2013. aastaks kavandatud impordi kohta.

| (6) | Kogusepiirangud ja kvoodid tuleks kindlaks määrata ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2013 kooskõlas osoonikihti kahandavaid aineid käsitleva Montreali protokolli kohase iga-aastase aruandlustsükliga. |
| --- | --- |

(6)

Kogusepiirangud ja kvoodid tuleks kindlaks määrata ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2013 kooskõlas osoonikihti kahandavaid aineid käsitleva Montreali protokolli kohase iga-aastase aruandlustsükliga.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1005/2009 artikli 25 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1005/2009 artikli 25 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Vabasse ringlusse lubamise koguselised piirnormid

Määruse (EÜ) nr 1005/2009 reguleerimisalasse kuuluvate kontrollitavate ainete kogused, mida on lubatud liiduvälistest allikatest lasta liidus vabasse ringlusse 2013. aastal, on järgmised:

| Kontrollitavad ained | Kogus ODP-kilogrammides
  (ODP – ozone depleting potential, osoonikihi kahandamise potentsiaal) |
| --- | --- |
| I rühm (täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinikud 11, 12, 113, 114 ja 115) ning II rühm (muud täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinikud) | 22 033 000,00 |
| III rühm (haloonid) | 18 222 010,00 |
| IV rühm (tetraklorometaan) | 9 295 220,00 |
| V rühm (1,1,1-trikloroetaan) | 1 500 001,50 |
| VI rühm (metüülbromiid) | 870 120,00 |
| VII rühm (osaliselt halogeenitud bromofluorosüsivesinikud) | 1 869,00 |
| VIII rühm (osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinikud) | 5 314 106,00 |
| IX rühm (bromoklorometaan) | 294 012,00 |

Kontrollitavad ained

Kogus ODP-kilogrammides

(ODP – ozone depleting potential, osoonikihi kahandamise potentsiaal)

I rühm (täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinikud 11, 12, 113, 114 ja 115) ning II rühm (muud täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinikud)

22 033 000,00

III rühm (haloonid)

18 222 010,00

IV rühm (tetraklorometaan)

9 295 220,00

V rühm (1,1,1-trikloroetaan)

1 500 001,50

VI rühm (metüülbromiid)

870 120,00

VII rühm (osaliselt halogeenitud bromofluorosüsivesinikud)

1 869,00

VIII rühm (osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinikud)

5 314 106,00

IX rühm (bromoklorometaan)

294 012,00

Artikkel 2

Vabasse ringlusse lubatavate kvootide eraldamine

1.   Täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike 11, 12, 113, 114 ja 115 ning muude täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2013 eraldatakse I lisas osutatud eesmärkidel kasutamiseks samas lisas loetletud ettevõtjatele.

2.   Haloonide impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2013 eraldatakse II lisas osutatud eesmärkidel kasutamiseks samas lisas loetletud ettevõtjatele.

3.   Tetraklorometaani impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2013 eraldatakse III lisas osutatud eesmärkidel kasutamiseks samas lisas loetletud ettevõtjatele.

4.   1,1,1-trikloroetaani impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2013 eraldatakse IV lisas osutatud eesmärkidel kasutamiseks samas lisas loetletud ettevõtjatele.

5.   Metüülbromiidi impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2013 eraldatakse V lisas osutatud eesmärkidel kasutamiseks samas lisas loetletud ettevõtjatele.

6.   Osaliselt halogeenitud bromofluorosüsivesinike impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2013 eraldatakse VI lisas osutatud eesmärkidel kasutamiseks samas lisas loetletud ettevõtjatele.

7.   Osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2013 eraldatakse VII lisas osutatud eesmärkidel kasutamiseks samas lisas loetletud ettevõtjatele.

8.   Bromoklorometaani impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2013 eraldatakse VIII lisas osutatud eesmärkidel kasutamiseks samas lisas loetletud ettevõtjatele.

9.   Ettevõtjate individuaalsed kvoodid sätestatakse IX lisas.

Artikkel 3

Laboratoorseks ja analüütiliseks kasutuseks eraldatavad kvoodid

Aastal 2013 laboratoorseks ja analüütiliseks kasutuseks lubatud kontrollitavate ainete impordi- või tootmiskvoodid määratakse ettevõtjatele, kes on loetletud X lisas.

Kõnealustele ettevõtjatele laboratoorseks ja analüütiliseks kasutuseks ettenähtud maksimumkogused, mida 2013. aastal võib toota või importida, on esitatud XI lisas.

Artikkel 4

Kehtivusaeg

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013 ja selle kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2013.

Artikkel 5

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud järgmistele ettevõtjatele.

| 1 | ABCR Dr. Braunagel GmbH & Co. (DE) |
| --- | --- |
| Im Schlehert 10 |
| 76187 Karlsruhe |
| Saksamaa |

1

ABCR Dr. Braunagel GmbH & Co. (DE)

Im Schlehert 10

76187 Karlsruhe

Saksamaa

| 2 | Aesica Queenborough Ltd. |
| --- | --- |
| North Street |
| Queenborough |
| Kent, ME11 5EL |
| Ühendkuningriik |

2

Aesica Queenborough Ltd.

North Street

Queenborough

Kent, ME11 5EL

Ühendkuningriik

| 3 | AGC Chemicals Europe, Ltd. |
| --- | --- |
| PO Box 4, Hillhouse Site |
| Thornton Cleveleys, Lancs, FY5 4QD |
| Ühendkuningriik |

3

AGC Chemicals Europe, Ltd.

PO Box 4, Hillhouse Site

Thornton Cleveleys, Lancs, FY5 4QD

Ühendkuningriik

| 4 | Airbus Operations S.A.S. |
| --- | --- |
| Route de Bayonne 316 |
| 31300 Toulouse |
| Prantsusmaa |

4

Airbus Operations S.A.S.

Route de Bayonne 316

31300 Toulouse

Prantsusmaa

| 5 | Albany Molecular Research (UK) Ltd |
| --- | --- |
| Mostyn Road |
| Holywell |
| Flintshire, CH8 9DN |
| Ühendkuningriik |

5

Albany Molecular Research (UK) Ltd

Mostyn Road

Holywell

Flintshire, CH8 9DN

Ühendkuningriik

| 6 | Albemarle Europe SPRL |
| --- | --- |
| Parc Scientifique Einstein |
| Rue du Bosquet 9 |
| 1348 Louvain-la-Neuve |
| Belgia |

6

Albemarle Europe SPRL

Parc Scientifique Einstein

Rue du Bosquet 9

1348 Louvain-la-Neuve

Belgia

| 7 | Arkema France SA |
| --- | --- |
| 420, rue d’Estienne D’Orves |
| 92705 Colombes Cedex |
| Prantsusmaa |

7

Arkema France SA

420, rue d’Estienne D’Orves

92705 Colombes Cedex

Prantsusmaa

| 8 | Arkema Quimica S.A. |
| --- | --- |
| Avenida de Burgos 12 |
| 28036 Madrid |
| Hispaania |

8

Arkema Quimica S.A.

Avenida de Burgos 12

28036 Madrid

Hispaania

| 9 | Ateliers Bigata SAS |
| --- | --- |
| 10, rue Jean Baptiste Perrin, |
| 33320 Eysines Cedex |
| Prantsusmaa |

9

Ateliers Bigata SAS

10, rue Jean Baptiste Perrin,

33320 Eysines Cedex

Prantsusmaa

| 10 | BASF Agri Production SAS |
| --- | --- |
| 32 rue de Verdun |
| 76410 Saint-Aubin lès Elbeuf |
| Prantsusmaa |

10

BASF Agri Production SAS

32 rue de Verdun

76410 Saint-Aubin lès Elbeuf

Prantsusmaa

| 11 | Bayer Crop Science AG |
| --- | --- |
| Gebäude A729 |
| 41538 Dormagen |
| Saksamaa |

11

Bayer Crop Science AG

Gebäude A729

41538 Dormagen

Saksamaa

| 12 | Diverchim S.A. |
| --- | --- |
| 100, rue Louis Blanc |
| 60765 Montataire Cedex |
| Prantsusmaa |

12

Diverchim S.A.

100, rue Louis Blanc

60765 Montataire Cedex

Prantsusmaa

| 13 | Dow Deutschland Anlagengesellschaft mbH |
| --- | --- |
| Bützflether Sand |
| 21683 Stade |
| Saksamaa |

13

Dow Deutschland Anlagengesellschaft mbH

Bützflether Sand

21683 Stade

Saksamaa

| 14 | DuPont de Nemours (Nederland) BV |
| --- | --- |
| Baanhoekweg 22 |
| 3313 LA Dordrecht |
| Madalmaad |

14

DuPont de Nemours (Nederland) BV

Baanhoekweg 22

3313 LA Dordrecht

Madalmaad

| 15 | Dyneon GmbH |
| --- | --- |
| Industrieperkstrasse 1 |
| 84508 Burgkirchen |
| Saksamaa |

15

Dyneon GmbH

Industrieperkstrasse 1

84508 Burgkirchen

Saksamaa

| 16 | Eras Labo |
| --- | --- |
| 222 D1090 |
| 38330 Saint Nazaire les Eymes |
| Prantsusmaa |

16

Eras Labo

222 D1090

38330 Saint Nazaire les Eymes

Prantsusmaa

| 17 | Eusebi Impianti Srl |
| --- | --- |
| Via Mario Natalucci 6 |
| 60131 Ancona |
| Itaalia |

17

Eusebi Impianti Srl

Via Mario Natalucci 6

60131 Ancona

Itaalia

| 18 | Eusebi Service Srl |
| --- | --- |
| Via Vincenzo Pirani 4 |
| 60131 Ancona |
| Itaalia |

18

Eusebi Service Srl

Via Vincenzo Pirani 4

60131 Ancona

Itaalia

| 19 | Fire Fighting Enterprises Ltd. |
| --- | --- |
| 9 Hunting Gate, |
| Hitchin SG4 0TJ |
| Ühendkuningriik |

19

Fire Fighting Enterprises Ltd.

9 Hunting Gate,

Hitchin SG4 0TJ

Ühendkuningriik

| 20 | Fujifilm Electronic Materials (Europe) NV |
| --- | --- |
| Keetberglaan 1 A |
| Haven 1061 |
| 2070 Zwijndrecht |
| Belgia |

20

Fujifilm Electronic Materials (Europe) NV

Keetberglaan 1 A

Haven 1061

2070 Zwijndrecht

Belgia

| 21 | Gedeon Richter Plc. |
| --- | --- |
| Gyomroi ut 19–21 |
| H-1103, Budapest |
| Ungari |

21

Gedeon Richter Plc.

Gyomroi ut 19–21

H-1103, Budapest

Ungari

| 22 | Gielle di Luigi Galantucci |
| --- | --- |
| Via Ferri Rocco, 32 |
| 70022 Altamura (BA) |
| Itaalia |

22

Gielle di Luigi Galantucci

Via Ferri Rocco, 32

70022 Altamura (BA)

Itaalia

| 23 | Halon & Refrigerants Services Ltd. |
| --- | --- |
| J.Reid Trading Estate |
| Factory Road, Sandycroft |
| Deeside, Flintshire CH5 2QJ |
| Ühendkuningriik |

23

Halon & Refrigerants Services Ltd.

J.Reid Trading Estate

Factory Road, Sandycroft

Deeside, Flintshire CH5 2QJ

Ühendkuningriik

| 24 | Harp International Ltd |
| --- | --- |
| Gellihirion Industrial Estate |
| Rhondda, Cynon Taff |
| Pontypridd CF37 5SX |
| Ühendkuningriik |

24

Harp International Ltd

Gellihirion Industrial Estate

Rhondda, Cynon Taff

Pontypridd CF37 5SX

Ühendkuningriik

| 25 | Honeywell Fluorine Products Europe B.V. |
| --- | --- |
| Laarderhoogtweg 18 |
| 1101 EA Amsterdam |
| Madalmaad |

25

Honeywell Fluorine Products Europe B.V.

Laarderhoogtweg 18

1101 EA Amsterdam

Madalmaad

| 26 | Honeywell Specialty Chemicals GmbH |
| --- | --- |
| Wunstorfer Strasse 40 |
| Postfach 100262 |
| 30918 Seelze |
| Saksamaa |

26

Honeywell Specialty Chemicals GmbH

Wunstorfer Strasse 40

Postfach 100262

30918 Seelze

Saksamaa

| 27 | Hovione Farmaciencia SA |
| --- | --- |
| Sete Casas |
| 2674-506 Loures |
| Portugal |

27

Hovione Farmaciencia SA

Sete Casas

2674-506 Loures

Portugal

| 28 | Hydraulik-liftsysteme/Walter Mayer GmbH |
| --- | --- |
| Heinrich-Hertz-Str. 3 |
| 76646 Bruchsal |
| Saksamaa |

28

Hydraulik-liftsysteme/Walter Mayer GmbH

Heinrich-Hertz-Str. 3

76646 Bruchsal

Saksamaa

| 29 | ICL-IP Europe B.V. |
| --- | --- |
| Fosfaatweeg 48 |
| 1013 BM Amsterdam |
| Madalmaad |

29

ICL-IP Europe B.V.

Fosfaatweeg 48

1013 BM Amsterdam

Madalmaad

| 30 | Laboratorios Miret SA |
| --- | --- |
| Geminis 4, |
| 08228 Terrassa, Barcelona |
| Hispaania |

30

Laboratorios Miret SA

Geminis 4,

08228 Terrassa, Barcelona

Hispaania

| 31 | LGC Standards GmbH |
| --- | --- |
| Mercatorstr. 51 |
| 46485 Wesel |
| Saksamaa |

31

LGC Standards GmbH

Mercatorstr. 51

46485 Wesel

Saksamaa

| 32 | LPG Tecnicas en Extincion de Incendios SL |
| --- | --- |
| C/Mestre Joan Corrales 107–109 |
| 08950 Esplugas de Llobregat, Barcelona |
| Hispaania |

32

LPG Tecnicas en Extincion de Incendios SL

C/Mestre Joan Corrales 107–109

08950 Esplugas de Llobregat, Barcelona

Hispaania

| 33 | Ludwig-Maximilians-Universität |
| --- | --- |
| Department Chemie |
| Butenandstr. 5–13 (Haus D) |
| 81377 München |
| Saksamaa |

33

Ludwig-Maximilians-Universität

Department Chemie

Butenandstr. 5–13 (Haus D)

81377 München

Saksamaa

| 34 | Mebrom NV |
| --- | --- |
| Assenedestraat 4 |
| 9940 Rieme Ertvelde |
| Belgia |

34

Mebrom NV

Assenedestraat 4

9940 Rieme Ertvelde

Belgia

| 35 | Merck KgaA |
| --- | --- |
| Frankfurter Strasse 250 |
| 64271 Darmstadt |
| Saksamaa |

35

Merck KgaA

Frankfurter Strasse 250

64271 Darmstadt

Saksamaa

| 36 | Meridian Technical Services Ltd |
| --- | --- |
| P.O. Box 16919 |
| UJ- SE3 9WE London |
| Ühendkuningriik |

36

Meridian Technical Services Ltd

P.O. Box 16919

UJ- SE3 9WE London

Ühendkuningriik

| 37 | Mexichem UK Ltd. |
| --- | --- |
| PO Box 13 |
| The Heath |
| Runcorn Cheshire WA7 4QX |
| Ühendkuningriik |

37

Mexichem UK Ltd.

PO Box 13

The Heath

Runcorn Cheshire WA7 4QX

Ühendkuningriik

| 38 | Ministry of Defence |
| --- | --- |
| Defence Fuel Lubricants and Chemicals |
| P.O. Box 10.000 |
| 1780 CA Den Helder |
| Madalmaad |

38

Ministry of Defence

Defence Fuel Lubricants and Chemicals

P.O. Box 10.000

1780 CA Den Helder

Madalmaad

| 39 | Panreac Quimica S.L.U. |
| --- | --- |
| Pol. Ind. Pla de la Bruguera, C/Garraf 2 |
| 08211 Castellar del Vallès-Barcelona |
| Hispaania |

39

Panreac Quimica S.L.U.

Pol. Ind. Pla de la Bruguera, C/Garraf 2

08211 Castellar del Vallès-Barcelona

Hispaania

| 40 | Poż-Pliszka Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul.Szczecińska 45 |
| 80–392 Gdańsk |
| Poola |

40

Poż-Pliszka Sp. z o.o.

ul.Szczecińska 45

80–392 Gdańsk

Poola

| 41 | R.P. Chem s.r.l. |
| --- | --- |
| Via San Michele 47 |
| 31062 Casale sul Sile (TV) |
| Itaalia |

41

R.P. Chem s.r.l.

Via San Michele 47

31062 Casale sul Sile (TV)

Itaalia

| 42 | Safety Hi-Tech S.r.l. |
| --- | --- |
| Via Cavour 96 |
| 67051 Avezzano (AQ) |
| Itaalia |

42

Safety Hi-Tech S.r.l.

Via Cavour 96

67051 Avezzano (AQ)

Itaalia

| 43 | Savi Technologie Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| Ul. Wolnosci 20 |
| Psary |
| 51–180 Wroclaw |
| Poola |

43

Savi Technologie Sp. z o.o.

Ul. Wolnosci 20

Psary

51–180 Wroclaw

Poola

| 44 | Sigma Aldrich Chemie GmbH |
| --- | --- |
| Riedstrasse 2 |
| 89555 Steinheim |
| Saksamaa |

44

Sigma Aldrich Chemie GmbH

Riedstrasse 2

89555 Steinheim

Saksamaa

| 45 | Sigma Aldrich Chimie SARL |
| --- | --- |
| 80, rue de Luzais |
| L’isle d’abeau Chesnes |
| 38297 St Quentin Fallavier |
| Prantsusmaa |

45

Sigma Aldrich Chimie SARL

80, rue de Luzais

L’isle d’abeau Chesnes

38297 St Quentin Fallavier

Prantsusmaa

| 46 | Sigma Aldrich Company Ltd |
| --- | --- |
| The Old Brickyard, New Road |
| Gillingham SP8 4XT |
| Ühendkuningriik |

46

Sigma Aldrich Company Ltd

The Old Brickyard, New Road

Gillingham SP8 4XT

Ühendkuningriik

| 47 | Solvay Fluor GmbH |
| --- | --- |
| Hans-Böckler-Allee 20 |
| 30173 Hannover |
| Saksamaa |

47

Solvay Fluor GmbH

Hans-Böckler-Allee 20

30173 Hannover

Saksamaa

| 48 | Solvay Fluores France |
| --- | --- |
| 25 rue de Clichy |
| 75442 Paris |
| Prantsusmaa |

48

Solvay Fluores France

25 rue de Clichy

75442 Paris

Prantsusmaa

| 49 | Solvay Specialty Polymers France SAS |
| --- | --- |
| Avenue de la Republique |
| 39501 Tavaux Cedex |
| Prantsusmaa |

49

Solvay Specialty Polymers France SAS

Avenue de la Republique

39501 Tavaux Cedex

Prantsusmaa

| 50 | Solvay Specialty Polymers Italy SpA |
| --- | --- |
| Viale Lombardia 20 |
| 20021 Bollate (MI) |
| Itaalia |

50

Solvay Specialty Polymers Italy SpA

Viale Lombardia 20

20021 Bollate (MI)

Itaalia

| 51 | Sterling Chemical Malta Ltd |
| --- | --- |
| 48 Squad Nru 2, Triqix, Xatt, Pta |
| 9044 Pieta |
| Malta |

51

Sterling Chemical Malta Ltd

48 Squad Nru 2, Triqix, Xatt, Pta

9044 Pieta

Malta

| 52 | Sterling S.p.A. |
| --- | --- |
| Via della Carboneria 30 |
| 06073 Solomeo di Corciano (PG) |
| Itaalia |

52

Sterling S.p.A.

Via della Carboneria 30

06073 Solomeo di Corciano (PG)

Itaalia

| 53 | Syngenta Crop Protection |
| --- | --- |
| Surrey Research Park |
| 30 Priestly Road |
| Guildford Surrey GU2 7YH |
| Ühendkuningriik |

53

Syngenta Crop Protection

Surrey Research Park

30 Priestly Road

Guildford Surrey GU2 7YH

Ühendkuningriik

| 54 | Tazzetti S.p.A. |
| --- | --- |
| Corso Europa n. 600/a |
| 10070 Volpiano (TO) |
| Itaalia |

54

Tazzetti S.p.A.

Corso Europa n. 600/a

10070 Volpiano (TO)

Itaalia

| 55 | TEGA Technische Gase und Gastechnik GmbH |
| --- | --- |
| Werner-von-Siemens-Strasse 18 |
| 97076 Würzburg |
| Saksamaa |

55

TEGA Technische Gase und Gastechnik GmbH

Werner-von-Siemens-Strasse 18

97076 Würzburg

Saksamaa

| 56 | Thomas Swan & Co Ltd. |
| --- | --- |
| Rotary Way |
| Consett |
| County Durham DH8 7ND |
| Ühendkuningriik |

56

Thomas Swan & Co Ltd.

Rotary Way

Consett

County Durham DH8 7ND

Ühendkuningriik

Brüssel, 11. detsember 2012

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Connie HEDEGAARD

---

(1)  ELT L 286, 31.10.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 147, 2.6.2011, lk 4.

2

(3)  ELT C 53, 23.2.2012, lk 18.

3

---

I LISA

I JA II RÜHM

Importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 1005/2009 eraldatud impordikvoodid täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike 11, 12, 113, 114 ja 115 ning muude täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike kasutamiseks lähteainena ja töötlemise abiainena ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2013.

Äriühing

Honeywell Fluorine Products Europe BV (NL)

Mexichem UK Limited (UK)

Solvay Specialty Polymers Italy S.p.A. (IT)

Syngenta Crop Protection (UK)

Tazzetti S.p.A. (IT)

TEGA Technische Gase und Gastechnik GmbH (DE)

---

II LISA

III   RÜHM

Importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 1005/2009 eraldatud impordikvoodid haloonide kasutamiseks lähteainena ja kriitiliseks kasutuseks ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2013.

Äriühing

ABCR Dr. Braunagel GmbH & Co. (DE)

Ateliers Bigata (FR)

BASF Agri Production SAS (FR)

ERAS Labo (FR)

Eusebi Impianti Srl (IT)

Eusebi Service Srl (IT)

Fire Fighting Enterprises Ltd (UK)

Gielle di Luigi Galantucci (IT)

Halon & Refrigerant Services Ltd (UK)

Hydraulik-liftsysteme/Walter Mayer GmbH (DE)

LPG Tecnicas en Extincion de Incendios SL (ES)

Meridian Technical Services Ltd (UK)

Poz Pliszka (PL)

Safety Hi-Tech S.r.l (IT)

Savi Technologie Sp. z o.o. (PL)

---

III LISA

IV   RÜHM

Importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 1005/2009 eraldatud impordikvoodid tetraklorometaani kasutamiseks lähteainena ja töötlemise abiainena ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2013.

Äriühing

Arkema France SA (FR)

Dow Deutschland Anlagengesellschaft mbH (DE)

Mexichem UK Limited (UK)

Solvay Fluores France (FR)

---

IV LISA

V   RÜHM

Importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 1005/2009 eraldatud impordikvoodid 1,1,1-trikloroetaani kasutamiseks lähteainena ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2013.

Äriühing

Arkema France SA (FR)

Fujifilm Electronic Materials Europe (BE)

---

V LISA

VI   RÜHM

Importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 1005/2009 eraldatud impordikvoodid metüülbromiidi kasutamiseks lähteainena ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2013.

Äriühing

Albemarle Europe SPRL (BE)

ICL-IP Europe BV (NL)

Mebrom NV (BE)

Sigma Aldrich Chemie GmbH (DE)

---

VI LISA

VII   RÜHM

Importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 1005/2009 eraldatud impordikvoodid osaliselt halogeenitud bromofluorosüsivesinike kasutamiseks lähteainena ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2013.

Äriühing

ABCR Dr. Braunagel GmbH & Co. (DE)

Albany Molecular Research (UK)

Hovione Farmaciencia SA (PT)

R.P. Chem s.r.l. (IT)

Sterling Chemical Malta Ltd (MT)

Sterling S.p.A. (IT)

---

VII LISA

VIII   RÜHM

Importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 1005/2009 eraldatud impordikvoodid osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike kasutamiseks lähteainena ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2013.

Äriühing

ABCR Dr. Braunagel GmbH & Co. (DE)

AGC Chemicals Europe, Ltd. (UK)

Aesica Queenborough Ltd. (UK)

Arkema France SA (FR)

Arkema Quimica SA (ES)

Bayer CropScience AG (DE)

DuPont de Nemours (Nederland) B.V. (NL)

Dyneon GmbH (DE)

Honeywell Fluorine Products Europe B.V. (NL)

Mexichem UK Limited (UK)

Solvay Fluor GmbH (DE)

Solvay Specialty Polymers France SAS (FR)

Solvay Specialty Polymers Italy S.p.A. (IT)

Tazzetti S.p.A. (IT)

---

VIII LISA

IX   RÜHM

Importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 1005/2009 eraldatud impordikvoodid bromoklorometaani kasutamiseks lähteainena ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2013.

Äriühing

Albemarle Europe SPRL (BE)

ICL-IP Europe BV (NL)

Laboratorios Miret SA (ES)

Sigma Aldrich Chemie GmbH (DE)

Thomas Swan & Co Ltd (UK)

---

IX LISA

(Tundlik ja konfidentsiaalne äriteave – ei avaldata)

---

X LISA

Ettevõtjad, kel on õigus toota või importida kontrollitavaid aineid laboratoorseks või analüütiliseks kasutuseks

Laboratoorsel või analüütilisel otstarbel kasutatavate kontrollitavate ainete kvoodid määratakse järgmistele äriühingutele.

Äriühing

ABCR Dr. Braunagel GmbH & Co. (DE)

Airbus Operations SAS (FR)

Arkema France SA (FR)

Diverchim S.A. (FR)

Gedeon Richter Plc. (HU)

Harp International Ltd. (UK)

Honeywell Fluorine Products Europe BV (NL)

Honeywell Specialty Chemicals GmbH (DE)

LGC Standards GmbH (DE)

Ludwig-Maximilians-Universität (DE)

Merck KGaA (DE)

Mexichem UK Limited (UK)

Ministry of Defense (NL)

Panreac Quimica SLU (ES)

Sigma Aldrich Chemie GmbH (DE)

Sigma Aldrich Chimie SARL (FR)

Sigma Aldrich Company Ltd (UK)

Solvay Fluor GmbH (DE)

Tazzetti S.p.A. (IT)

---

XI LISA

(Tundlik ja konfidentsiaalne äriteave – ei avaldata)

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 347/28 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 347/28

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

13. detsember 2012,

Jordaania Hašimiidi Kuningriigi tunnustamise kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/106/EÜ seoses meremeeste väljaõppe- ja diplomeerimissüsteemidega

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 9253 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2012/783/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/106/EÜ meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta, (1) eriti selle artikli 19 lõike 3 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2008/106/EÜ kohaselt võivad liikmesriigid teha otsuse kinnitada kolmandate riikide poolt meremeestele välja antud asjakohased tunnistused, tingimusel et komisjon on asjaomast kolmandat riiki tunnustanud. Kõnealused kolmandad riigid peavad täitma kõiki nõudeid, mis on kehtestatud Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) 1978. aasta meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelises konventsioonis (STCW konventsioon), mida on muudetud 1995. aastal. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2008/106/EÜ kohaselt võivad liikmesriigid teha otsuse kinnitada kolmandate riikide poolt meremeestele välja antud asjakohased tunnistused, tingimusel et komisjon on asjaomast kolmandat riiki tunnustanud. Kõnealused kolmandad riigid peavad täitma kõiki nõudeid, mis on kehtestatud Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) 1978. aasta meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelises konventsioonis (STCW konventsioon), mida on muudetud 1995. aastal.

| (2) | Jordaania Hašimiidi Kuningriigi tunnustamise taotluse esitas Kreeka Vabariik 21. juuli 2008. aasta kirjas. Pärast nimetatud taotluse saamist hindas komisjon Jordaania Hašimiidi Kuningriigi väljaõppe- ja diplomeerimissüsteeme, et kontrollida, kas Jordaania Hašimiidi Kuningriigis täidetakse kõiki STCW konventsiooni nõudeid ning kas tunnistustega seotud pettuse vältimiseks on võetud asjakohased meetmed. Kõnealune hindamine põhines Euroopa Meresõiduohutuse Ameti ekspertide 2009. aasta novembris tehtud kontrollimise tulemustel. Kontrollimise käigus tehti kindlaks väljaõppe- ja diplomeerimissüsteemide teatavad puudused. |
| --- | --- |

(2)

Jordaania Hašimiidi Kuningriigi tunnustamise taotluse esitas Kreeka Vabariik 21. juuli 2008. aasta kirjas. Pärast nimetatud taotluse saamist hindas komisjon Jordaania Hašimiidi Kuningriigi väljaõppe- ja diplomeerimissüsteeme, et kontrollida, kas Jordaania Hašimiidi Kuningriigis täidetakse kõiki STCW konventsiooni nõudeid ning kas tunnistustega seotud pettuse vältimiseks on võetud asjakohased meetmed. Kõnealune hindamine põhines Euroopa Meresõiduohutuse Ameti ekspertide 2009. aasta novembris tehtud kontrollimise tulemustel. Kontrollimise käigus tehti kindlaks väljaõppe- ja diplomeerimissüsteemide teatavad puudused.

| (3) | Komisjon esitas liikmesriikidele aruande hindamise tulemuste kohta. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon esitas liikmesriikidele aruande hindamise tulemuste kohta.

| (4) | 21. septembri 2010. aasta ja 13. veebruari 2012. aasta kirjas teavitas komisjon Jordaania ametiasutusi leitud puudustest ja palus Jordaania Hašimiidi Kuningriigil esitada tõendid nende puuduste kõrvaldamise kohta. |
| --- | --- |

(4)

21. septembri 2010. aasta ja 13. veebruari 2012. aasta kirjas teavitas komisjon Jordaania ametiasutusi leitud puudustest ja palus Jordaania Hašimiidi Kuningriigil esitada tõendid nende puuduste kõrvaldamise kohta.

| (5) | Peamised puudused olid seotud STCW konventsiooni teatavate ohvitseride diplomeerimist käsitlevate sätete rakendamisega Jordaania õigusaktides; täpsemalt oli tegemist atesteerimisnõude puudumisega teatavatel juhtudel ja meresõidupraktika kestusega. Lisaks sellele ei hõlmanud kvaliteedisüsteem juhtkonna kogu asjakohast tegevust ning menetlustega ei tagatud alati ettenähtud pädevusnõuete täitmist. Samuti puudusid väljaõppeasutuses teatavad väljaõppevahendid. |
| --- | --- |

(5)

Peamised puudused olid seotud STCW konventsiooni teatavate ohvitseride diplomeerimist käsitlevate sätete rakendamisega Jordaania õigusaktides; täpsemalt oli tegemist atesteerimisnõude puudumisega teatavatel juhtudel ja meresõidupraktika kestusega. Lisaks sellele ei hõlmanud kvaliteedisüsteem juhtkonna kogu asjakohast tegevust ning menetlustega ei tagatud alati ettenähtud pädevusnõuete täitmist. Samuti puudusid väljaõppeasutuses teatavad väljaõppevahendid.

| (6) | Jordaania Hašimiidi Kuningriik teatas komisjonile 21. novembri 2010. aasta, 18. aprilli 2011. aasta ja 12. märtsi 2012. aasta kirjas, et nimetatud puuduste kõrvaldamiseks on võetud meetmed. Jordaania ametiasutused rõhutasid eelkõige seda, et diplomeerimisnõudeid käsitlevad siseriiklikud sätted on viidud vastavusse konventsiooniga. Ametiasutused esitasid tõendid ka selle kohta, et juhtkond rakendab täielikult kvaliteedisüsteemi ja uusi kursuste heakskiitmise menetlusi. Samuti esitati komisjonile tõendid puuduvate väljaõppevahendite hankimise ja kasutuselevõtu kohta. |
| --- | --- |

(6)

Jordaania Hašimiidi Kuningriik teatas komisjonile 21. novembri 2010. aasta, 18. aprilli 2011. aasta ja 12. märtsi 2012. aasta kirjas, et nimetatud puuduste kõrvaldamiseks on võetud meetmed. Jordaania ametiasutused rõhutasid eelkõige seda, et diplomeerimisnõudeid käsitlevad siseriiklikud sätted on viidud vastavusse konventsiooniga. Ametiasutused esitasid tõendid ka selle kohta, et juhtkond rakendab täielikult kvaliteedisüsteemi ja uusi kursuste heakskiitmise menetlusi. Samuti esitati komisjonile tõendid puuduvate väljaõppevahendite hankimise ja kasutuselevõtu kohta.

| (7) | Hindamise lõpptulemustest nähtub, et Jordaania Hašimiidi Kuningriik täidab kõiki STCW konventsiooni nõudeid, kuna riik on võtnud asjakohased meetmed tunnistustega seotud pettuse vältimiseks. |
| --- | --- |

(7)

Hindamise lõpptulemustest nähtub, et Jordaania Hašimiidi Kuningriik täidab kõiki STCW konventsiooni nõudeid, kuna riik on võtnud asjakohased meetmed tunnistustega seotud pettuse vältimiseks.

| (8) | Käesoleva otsusega ette nähtud meede on kooskõlas laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ette nähtud meede on kooskõlas laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2008/106/EÜ artikli 19 kohaldamisel tunnustatakse Jordaania Hašimiidi Kuningriiki seoses meremeeste väljaõppe ja diplomeerimise süsteemidega.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 13. detsember 2012

Komisjoni nimel

asepresident

Siim KALLAS

---

(1)  ELT L 323, 3.12.2008, lk 33.

1

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 347/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 347/29

---

KOMISJONI OTSUS,

13. detsember 2012,

milles käsitletakse teatavaid tööstustekkelisi kasvuhoonegaase reguleerivaid riiklikke õigusnorme, millest Austria on teatanud

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 9256 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(2012/784/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 114 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõikele 4 teatas Austria 27. juuni 2012. aasta kirjaga komisjonile, et Austria kavatseb säilitada teatavad tööstustekkelisi kasvuhoonegaase käsitlevad riiklikud õigusnormid, mis on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta määruses (EÜ) nr 842/2006 (teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside kohta) (1) sätestatud õigusnormidest rangemad, ka pärast 31. detsembrit 2012, Austriale antud volituse lõpukuupäeva vastavalt komisjoni 21. detsembri 2007. aasta otsusele 2008/80/EÜ (milles käsitletakse teatavaid fluoritud kasvuhoonegaase reguleerivaid siseriiklikke õigusnorme, millest Austria on teavitanud), (2) mis on vastu võetud kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 95 lõikega 6 (nüüd Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõige 6). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõikele 4 teatas Austria 27. juuni 2012. aasta kirjaga komisjonile, et Austria kavatseb säilitada teatavad tööstustekkelisi kasvuhoonegaase käsitlevad riiklikud õigusnormid, mis on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta määruses (EÜ) nr 842/2006 (teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside kohta) (1) sätestatud õigusnormidest rangemad, ka pärast 31. detsembrit 2012, Austriale antud volituse lõpukuupäeva vastavalt komisjoni 21. detsembri 2007. aasta otsusele 2008/80/EÜ (milles käsitletakse teatavaid fluoritud kasvuhoonegaase reguleerivaid siseriiklikke õigusnorme, millest Austria on teavitanud), (2) mis on vastu võetud kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 95 lõikega 6 (nüüd Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõige 6).

| (2) | Määruse (EÜ) nr 842/2006 (teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside kohta (F-gaasid)) eesmärk on teatavate Kyoto protokolliga hõlmatud F-gaaside (fluorosüsivesinikud (HFC), perfluorosüsivesinikud (PFC) ja väävelheksafluoriidid (SF6)) heitkoguste vältimine ja piiramine. Selles on ka mõned kasutamise ja turuleviimise keelud, kui on leitud, et soodsad ja kulutõhusad asendusained on ühenduse tasandil olemas ning piiramist ja kokkukogumist ei ole võimalik tõhustada. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 842/2006 (teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside kohta (F-gaasid)) eesmärk on teatavate Kyoto protokolliga hõlmatud F-gaaside (fluorosüsivesinikud (HFC), perfluorosüsivesinikud (PFC) ja väävelheksafluoriidid (SF6)) heitkoguste vältimine ja piiramine. Selles on ka mõned kasutamise ja turuleviimise keelud, kui on leitud, et soodsad ja kulutõhusad asendusained on ühenduse tasandil olemas ning piiramist ja kokkukogumist ei ole võimalik tõhustada.

| (3) | Kõnealusel määrusel on kahekordne õiguslik alus, EÜ asutamislepingu artikli 175 lõige 1 (nüüd Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõige 1), mis kehtib kõigi sätete kohta, välja arvatud artiklid 7, 8 ja 9, mis põhinevad EÜ asutamislepingu artiklil 95 (nüüd Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114), kuna neil on mõju kaupade vabale liikumisele liidu ühtse turu piires. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealusel määrusel on kahekordne õiguslik alus, EÜ asutamislepingu artikli 175 lõige 1 (nüüd Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõige 1), mis kehtib kõigi sätete kohta, välja arvatud artiklid 7, 8 ja 9, mis põhinevad EÜ asutamislepingu artiklil 95 (nüüd Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114), kuna neil on mõju kaupade vabale liikumisele liidu ühtse turu piires.

| (4) | Austrias on kehtinud teatavaid fluoritud kasvuhoonegaase käsitlevad riiklikud õigusnormid alates 2002. aastast. 29. juunil 2007 teavitas Austria Vabariik vastavalt määruse (EÜ) nr 842/2006 (teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside kohta) artikli 9 lõike 3 punktile b komisjoni kõnealustest riiklikest meetmetest (põllu-, metsa-, keskkonna- ja veemajanduse ministeeriumi korraldus BGBl. II nr 447/2002, milles käsitletakse keelde ja piiranguid seoses osaliselt või täielikult fluoritud süsivesinike ja väävelheksafluoriidiga), avaldatud 10. detsembri 2002. aasta Austria Vabariigi Ametlikus Teatajas, mida on hiljem muudetud 21. juuni 2007. aasta korraldusega BGBl. II nr 139/2007 (edaspidi „korraldus”). |
| --- | --- |

(4)

Austrias on kehtinud teatavaid fluoritud kasvuhoonegaase käsitlevad riiklikud õigusnormid alates 2002. aastast. 29. juunil 2007 teavitas Austria Vabariik vastavalt määruse (EÜ) nr 842/2006 (teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside kohta) artikli 9 lõike 3 punktile b komisjoni kõnealustest riiklikest meetmetest (põllu-, metsa-, keskkonna- ja veemajanduse ministeeriumi korraldus BGBl. II nr 447/2002, milles käsitletakse keelde ja piiranguid seoses osaliselt või täielikult fluoritud süsivesinike ja väävelheksafluoriidiga), avaldatud 10. detsembri 2002. aasta Austria Vabariigi Ametlikus Teatajas, mida on hiljem muudetud 21. juuni 2007. aasta korraldusega BGBl. II nr 139/2007 (edaspidi „korraldus”).

| (5) | Korralduses käsitletakse Kyoto protokolli kuuluvaid kasvuhoonegaase, millest enamikul on suur globaalse soojendamise potentsiaal (fluorosüsivesinikud (HFC), perfluorosüsivesinikud (PFC) ja väävelheksafluoriidid (SF6)), et võtta arvesse Austria heitkoguste vähendamise eesmärke. 21. detsembril 2007 otsustas komisjon EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 6 (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 114 lõige 6) viidates lubada Austrial säilitada kõnealuseid norme kuni 31. detsembrini 2012. |
| --- | --- |

(5)

Korralduses käsitletakse Kyoto protokolli kuuluvaid kasvuhoonegaase, millest enamikul on suur globaalse soojendamise potentsiaal (fluorosüsivesinikud (HFC), perfluorosüsivesinikud (PFC) ja väävelheksafluoriidid (SF6)), et võtta arvesse Austria heitkoguste vähendamise eesmärke. 21. detsembril 2007 otsustas komisjon EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 6 (nüüd ELi toimimise lepingu artikli 114 lõige 6) viidates lubada Austrial säilitada kõnealuseid norme kuni 31. detsembrini 2012.

| (6) | Otsuse 2008/80/EÜ vastuvõtmisest saadik on selles otsuses sätestatud rangemate normide säilitamist õigustavad asjaolud jäänud muutumatuks. Riiklikud eeskirjad jäävad üheks osaks Austria kehtestatud laiemast strateegiast, millega saavutada heitkoguste vähendamise eesmärk vastavalt Kyoto protokollile ja selle alusel liidu tasandil vastu võetud koormuse jagamise kokkuleppele. Kõnealuse korra kohaselt kavatseb Austria vähendada aastatel 2008–2012 kasvuhoonegaaside heitkoguseid 13 % võrreldes 1990. ja 1985. aasta tasemega. |
| --- | --- |

(6)

Otsuse 2008/80/EÜ vastuvõtmisest saadik on selles otsuses sätestatud rangemate normide säilitamist õigustavad asjaolud jäänud muutumatuks. Riiklikud eeskirjad jäävad üheks osaks Austria kehtestatud laiemast strateegiast, millega saavutada heitkoguste vähendamise eesmärk vastavalt Kyoto protokollile ja selle alusel liidu tasandil vastu võetud koormuse jagamise kokkuleppele. Kõnealuse korra kohaselt kavatseb Austria vähendada aastatel 2008–2012 kasvuhoonegaaside heitkoguseid 13 % võrreldes 1990. ja 1985. aasta tasemega.

| (7) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühise otsusega, milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020, (3) on Austria võtnud kohustuse vähendada 2020. aastaks kasvuhoonegaaside heitkoguseid 16 %, võrreldes 2005. aasta tasemega. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühise otsusega, milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020, (3) on Austria võtnud kohustuse vähendada 2020. aastaks kasvuhoonegaaside heitkoguseid 16 %, võrreldes 2005. aasta tasemega.

| (8) | Aruannete kohaselt on teatatud meetmed aidanud märkimisväärselt vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid Austrias ja vältinud selliste heitkoguste oodatud suurenemist. Korralduses sätestatud erandid, nagu ka võimalus tagada üksikud erandid üldisest keelust, tagavad kõnealuse meetme proportsionaalsuse. Lisaks käsitletakse selles üksnes uusi seadmeid ja lubatakse kasutada fluoritud kasvuhoonegaase olemasolevate seadmete korrastus- ja hooldustöödeks, et vältida seadmest asjatut loobumist. |
| --- | --- |

(8)

Aruannete kohaselt on teatatud meetmed aidanud märkimisväärselt vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid Austrias ja vältinud selliste heitkoguste oodatud suurenemist. Korralduses sätestatud erandid, nagu ka võimalus tagada üksikud erandid üldisest keelust, tagavad kõnealuse meetme proportsionaalsuse. Lisaks käsitletakse selles üksnes uusi seadmeid ja lubatakse kasutada fluoritud kasvuhoonegaase olemasolevate seadmete korrastus- ja hooldustöödeks, et vältida seadmest asjatut loobumist.

| (9) | Kuigi nimetatud korraldusel on mõju liidusisesele kaupade vabale ringlusele, on kõnealused õigusnormid üldised ning neid kohaldatakse nii omamaiste kui ka imporditud kaupade suhtes. Puudub tõendusmaterjal, et teatatud riiklikke õigusnorme on kasutatud või kasutatakse liidus tegutsevate ettevõtjate vahelise meelevaldse diskrimineerimise vahendina. Pidades silmas fluoritud kasvuhoonegaaside kasutamisest tulenevat ohtu keskkonnale, kinnitab komisjon oma hinnangut, et teatatud riiklikud õigusnormid ei ole siseturu toimimisele ebaproportsionaalseks takistuseks seoses taotletavate eesmärkidega, eriti arvestades määruse (EÜ) nr 842/2006 kohaldamise, mõjude ja piisavuse kohta antud hiljutise hinnangu järeldust, (4) et kasvuhoonegaasi heitkoguste vähendamise kokkulepitud eesmärkide saavutamiseks kogu liidus on vaja võtta uusi meetmeid fluoritud kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks. |
| --- | --- |

(9)

Kuigi nimetatud korraldusel on mõju liidusisesele kaupade vabale ringlusele, on kõnealused õigusnormid üldised ning neid kohaldatakse nii omamaiste kui ka imporditud kaupade suhtes. Puudub tõendusmaterjal, et teatatud riiklikke õigusnorme on kasutatud või kasutatakse liidus tegutsevate ettevõtjate vahelise meelevaldse diskrimineerimise vahendina. Pidades silmas fluoritud kasvuhoonegaaside kasutamisest tulenevat ohtu keskkonnale, kinnitab komisjon oma hinnangut, et teatatud riiklikud õigusnormid ei ole siseturu toimimisele ebaproportsionaalseks takistuseks seoses taotletavate eesmärkidega, eriti arvestades määruse (EÜ) nr 842/2006 kohaldamise, mõjude ja piisavuse kohta antud hiljutise hinnangu järeldust, (4) et kasvuhoonegaasi heitkoguste vähendamise kokkulepitud eesmärkide saavutamiseks kogu liidus on vaja võtta uusi meetmeid fluoritud kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks.

| (10) | Komisjon on seisukohal, et Austria 27. juunil 2012 esitatud taotlus säilitada määruses (EÜ) nr 842/2006 sätestatud õigusnormidest rangemad riiklikud õigusnormid seoses fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate või toimimiseks fluoritud kasvuhoonegaase vajavate toodete ja seadmete turuleviimisega ning selliste gaaside kasutamisega on vastuvõetav. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon on seisukohal, et Austria 27. juunil 2012 esitatud taotlus säilitada määruses (EÜ) nr 842/2006 sätestatud õigusnormidest rangemad riiklikud õigusnormid seoses fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate või toimimiseks fluoritud kasvuhoonegaase vajavate toodete ja seadmete turuleviimisega ning selliste gaaside kasutamisega on vastuvõetav.

| (11) | Lisaks kinnitab komisjon oma otsust 2008/80/EÜ, et Austria kehtestatud riiklikud õigusnormid






  — | vastavad keskkonnakaitse vajadustele; |
| --- | --- | --- |

(11)

Lisaks kinnitab komisjon oma otsust 2008/80/EÜ, et Austria kehtestatud riiklikud õigusnormid

—

vastavad keskkonnakaitse vajadustele;

| — | võtavad arvesse Austrias keelatud rakenduste alternatiivide olemasolu ning nende tehnilist ja majanduslikku kättesaadavust; |
| --- | --- |

—

võtavad arvesse Austrias keelatud rakenduste alternatiivide olemasolu ning nende tehnilist ja majanduslikku kättesaadavust;

| — | tõenäoliselt omavad piiratud majanduslikku mõju; |
| --- | --- |

—

tõenäoliselt omavad piiratud majanduslikku mõju;

| — | ei ole meelevaldse diskrimineerimise vahendid; |
| --- | --- |

—

ei ole meelevaldse diskrimineerimise vahendid;

| — | ei kujuta endast varjatud piirangut liikmesriikidevahelisele kaubandusele ning |
| --- | --- |

—

ei kujuta endast varjatud piirangut liikmesriikidevahelisele kaubandusele ning

| — | on seega kooskõlas asutamislepinguga. |
| --- | --- |

—

on seega kooskõlas asutamislepinguga.

Seetõttu leiab komisjon, et kõnealused õigusnormid võib heaks kiita.

| (12) | Komisjon võib igal ajal uuesti hinnata, kas heakskiitmise tingimusi täidetakse jätkuvalt. See võib olla asjakohane eelkõige juhul, kui määrust (EÜ) nr 842/2006 või otsust nr 406/2009/EÜ olulisel määral muudetakse. Pidades silmas sellist võimalust ja ELi ning liikmesriikide pikaajalisi kohustusi vähendada kasvuhoonegaaside heidet, ei peeta vajalikuks piirata heakskiidu kestust konkreetse kuupäevaga, |
| --- | --- |

(12)

Komisjon võib igal ajal uuesti hinnata, kas heakskiitmise tingimusi täidetakse jätkuvalt. See võib olla asjakohane eelkõige juhul, kui määrust (EÜ) nr 842/2006 või otsust nr 406/2009/EÜ olulisel määral muudetakse. Pidades silmas sellist võimalust ja ELi ning liikmesriikide pikaajalisi kohustusi vähendada kasvuhoonegaaside heidet, ei peeta vajalikuks piirata heakskiidu kestust konkreetse kuupäevaga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks teatavaid fluoritud kasvuhoonegaase käsitlevad siseriiklikud õigusnormid, millest Austria Vabariik teatas komisjonile 27. juuni 2012. aasta kirjaga ning mis on määruse (EÜ) nr 842/2006 fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate või toimimiseks fluoritud kasvuhoonegaase vajavate toodete ja seadmete turuleviimist ja selliste gaaside kasutamist käsitlevatest õigusnormidest rangemad.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Austria Vabariigile.

Brüssel, 13. detsember 2012

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Connie HEDEGAARD

---

(1)  ELT L 161, 14.6.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 24, 29.1.2008, lk 45.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta otsus nr 406/2009/EÜ, milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020 (ELT L 140, 5.6.2009, lk 136).

3

(4)  Komisjoni aruanne teatavaid fluoritud kasvuhoonegaase käsitleva määruse (määrus (EÜ) nr 842/2006) kohaldamise, mõju ja asjakohasuse kohta, KOM(2011) 581(lõplik).

4

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 347/31 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 347/31

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

13. detsember 2012,

millega kiidetakse heaks teatavad loomahaiguste ja zoonooside likvideerimise ning seire muudetud kavad 2012. aastaks ja muudetakse rakendusotsust 2011/807/EL teatavate kõnealuse otsusega heakskiidetud kavadele antava liidu rahalise toetuse osas

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 9264 all)

(2012/785/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 25. mai 2009. aasta otsust 2009/470/EÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (1) eriti selle artikli 27 lõikeid 5 ja 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsusega 2009/470/EÜ on kehtestatud liidu rahalise toetuse andmise kord loomahaiguste ja zoonooside likvideerimise, tõrje ja seire kavade puhul. |
| --- | --- |

(1)

Otsusega 2009/470/EÜ on kehtestatud liidu rahalise toetuse andmise kord loomahaiguste ja zoonooside likvideerimise, tõrje ja seire kavade puhul.

| (2) | Komisjoni 25. aprilli 2008. aasta otsusega 2008/341/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse kriteeriumid, millele peavad vastama teatavate loomahaiguste ja zoonooside riiklikud likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammid) (2) on ette nähtud, et otsuse 2009/470/EÜ artikli 27 lõikes 1 sätestatud meetmetena heakskiidu saamiseks peavad liikmesriikide esitatud likvideerimis-, tõrje- ja seirekavad vastama vähemalt otsuse 2008/341/EÜ I lisas sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 25. aprilli 2008. aasta otsusega 2008/341/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse kriteeriumid, millele peavad vastama teatavate loomahaiguste ja zoonooside riiklikud likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammid) (2) on ette nähtud, et otsuse 2009/470/EÜ artikli 27 lõikes 1 sätestatud meetmetena heakskiidu saamiseks peavad liikmesriikide esitatud likvideerimis-, tõrje- ja seirekavad vastama vähemalt otsuse 2008/341/EÜ I lisas sätestatud kriteeriumidele.

| (3) | Komisjoni 30. novembri 2011. aasta rakendusotsusega 2011/807/EL (millega kiidetakse heaks liikmesriikide 2012. aastaks ja järgmisteks aastateks esitatud aastased ja mitmeaastased kavad ning ühenduse rahaline toetus teatavate loomahaiguste ja zoonooside likvideerimiseks, tõrjeks ja seireks) (3) on heaks kiidetud teatavate riikide kavad ning kehtestatud liidu rahalise toetuse kavandatav maksimumsumma ja määr igale liikmesriigi esitatud kavale. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 30. novembri 2011. aasta rakendusotsusega 2011/807/EL (millega kiidetakse heaks liikmesriikide 2012. aastaks ja järgmisteks aastateks esitatud aastased ja mitmeaastased kavad ning ühenduse rahaline toetus teatavate loomahaiguste ja zoonooside likvideerimiseks, tõrjeks ja seireks) (3) on heaks kiidetud teatavate riikide kavad ning kehtestatud liidu rahalise toetuse kavandatav maksimumsumma ja määr igale liikmesriigi esitatud kavale.

| (4) | 2012. aastal oli Itaalias Sardiinias tõsine sigade aafrika katku puhang: Sardiinia kaheksast provintsist seitsmes esines mitmeid haiguskoldeid ning need ei esinenud mitte ainult väiksemates farmides, vaid ka suurtes seakasvatusettevõtetes. Sigade aafrika katk on väga nakkav viirushaigus, mis tabab kodu- ja metssigu. Kui haigust Sardiinias korralikult ei tõkestata, siis võib see mõjutada kogu ELi, tuues kaasa tuua raskeid tagajärgi kõigi liikmesriikide loomade tervislikule seisundile ja majanduslikule olukorrale. |
| --- | --- |

(4)

2012. aastal oli Itaalias Sardiinias tõsine sigade aafrika katku puhang: Sardiinia kaheksast provintsist seitsmes esines mitmeid haiguskoldeid ning need ei esinenud mitte ainult väiksemates farmides, vaid ka suurtes seakasvatusettevõtetes. Sigade aafrika katk on väga nakkav viirushaigus, mis tabab kodu- ja metssigu. Kui haigust Sardiinias korralikult ei tõkestata, siis võib see mõjutada kogu ELi, tuues kaasa tuua raskeid tagajärgi kõigi liikmesriikide loomade tervislikule seisundile ja majanduslikule olukorrale.

| (5) | Seetõttu on Itaalia esitanud aafrika sigade katku uuesti läbi vaadatud 2012. aasta kava haiguse korralikuks tõkestamiseks. Itaalia on andnud komisjonile teada, et erakorralise epidemioloogilise olukorra tõttu ning haiguse suure levimisohu tõttu Sardiiniast välja on vaja täiendavat toetust lepingulistele töötajatele, et tagada kavandatud meetmete täideviimine. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu on Itaalia esitanud aafrika sigade katku uuesti läbi vaadatud 2012. aasta kava haiguse korralikuks tõkestamiseks. Itaalia on andnud komisjonile teada, et erakorralise epidemioloogilise olukorra tõttu ning haiguse suure levimisohu tõttu Sardiiniast välja on vaja täiendavat toetust lepingulistele töötajatele, et tagada kavandatud meetmete täideviimine.

| (6) | Portugal on esitanud esitatud veiste brutselloosi, veiste tuberkuloosi ja sinikeeltõve likvideerimise muudetud kava. Ühendkuningriik esitas veiste tuberkuloosi likvideerimise muudetud kava. Hispaania on esitanud lammaste ja kitsede brutselloosi ning katarraalse palaviku likvideerimise muudetud kava. Sloveenia on esitanud sigade klassikalise katku kontrolli ja seire muudetud kava. Itaalia ja Kreeka on mõlemad esitanud transmissiivseid spongioosseid entsefalopaatiaid, veiste spongioosset entsefalopaatiat ja skreipit käsitlevad muudetud kavad ning Bulgaaria on esitanud marutaudi likvideerimise muudetud kava. |
| --- | --- |

(6)

Portugal on esitanud esitatud veiste brutselloosi, veiste tuberkuloosi ja sinikeeltõve likvideerimise muudetud kava. Ühendkuningriik esitas veiste tuberkuloosi likvideerimise muudetud kava. Hispaania on esitanud lammaste ja kitsede brutselloosi ning katarraalse palaviku likvideerimise muudetud kava. Sloveenia on esitanud sigade klassikalise katku kontrolli ja seire muudetud kava. Itaalia ja Kreeka on mõlemad esitanud transmissiivseid spongioosseid entsefalopaatiaid, veiste spongioosset entsefalopaatiat ja skreipit käsitlevad muudetud kavad ning Bulgaaria on esitanud marutaudi likvideerimise muudetud kava.

| (7) | Komisjon on muudetud kavasid hinnanud nii veterinaaria kui ka rahalisest seisukohast lähtudes. Leiti, et need vastavad liidu asjaomastele veterinaariaalastele õigusaktidele ning eelkõige otsuse 2008/341/EÜ lisas sätestatud kriteeriumidele. Seetõttu tuleks kõnealused muudetud kavad heaks kiita. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon on muudetud kavasid hinnanud nii veterinaaria kui ka rahalisest seisukohast lähtudes. Leiti, et need vastavad liidu asjaomastele veterinaariaalastele õigusaktidele ning eelkõige otsuse 2008/341/EÜ lisas sätestatud kriteeriumidele. Seetõttu tuleks kõnealused muudetud kavad heaks kiita.

| (8) | Lisaks on komisjon hinnanud liikmesriikide poolt vastavalt otsuse 2009/470/EÜ artikli 27 lõikele 7 esitatud vahearuandeid kavadega seotud kulude kohta. Kõnealuse hinnangu tulemustest järeldub, et teatavad liikmesriigid ei kasuta täielikult ära 2012. aastaks eraldatud vahendeid, samal ajal kui teised ületavad eraldatud summa. |
| --- | --- |

(8)

Lisaks on komisjon hinnanud liikmesriikide poolt vastavalt otsuse 2009/470/EÜ artikli 27 lõikele 7 esitatud vahearuandeid kavadega seotud kulude kohta. Kõnealuse hinnangu tulemustest järeldub, et teatavad liikmesriigid ei kasuta täielikult ära 2012. aastaks eraldatud vahendeid, samal ajal kui teised ületavad eraldatud summa.

| (9) | Seepärast tuleks mitme riikliku kava puhul antavat liidu rahalist toetust kohandada. Sihtotstarbelise krediidi kasutamise optimeerimiseks on asjakohane jaotada vahendid ümber nende riiklike kavade arvelt, mille puhul ei kasutata eraldisi täielikult ära, ja kanda need üle kavadele, mis loomade ettenägematu tervisliku seisundi tõttu kõnealustes liikmesriikides tõenäoliselt eraldisi ületavad. Ümberjaotamine peab põhinema kõige uuemal teabel asjaomaste liikmesriikide tegelike kulude kohta. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks mitme riikliku kava puhul antavat liidu rahalist toetust kohandada. Sihtotstarbelise krediidi kasutamise optimeerimiseks on asjakohane jaotada vahendid ümber nende riiklike kavade arvelt, mille puhul ei kasutata eraldisi täielikult ära, ja kanda need üle kavadele, mis loomade ettenägematu tervisliku seisundi tõttu kõnealustes liikmesriikides tõenäoliselt eraldisi ületavad. Ümberjaotamine peab põhinema kõige uuemal teabel asjaomaste liikmesriikide tegelike kulude kohta.

| (10) | Seepärast tuleks rakendusotsust 2011/807/EL vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks rakendusotsust 2011/807/EL vastavalt muuta.

| (11) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Portugali esitatud veiste brutselloosi likvideerimise muudetud kava heakskiitmine

Kiidetakse heaks Portugali 30. aprillil 2012 esitatud veiste brutselloosi käsitlev muudetud kava ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012.

Artikkel 2

Portugali ja Ühendkuningriigi esitatud veiste tuberkuloosi likvideerimise muudetud kavade heakskiitmine

Kiidetakse heaks Portugali 30. aprillil 2012 esitatud veiste tuberkuloosi käsitlev muudetud kava ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012.

Kiidetakse heaks Ühendkuningriigi 3. augustil 2012 esitatud veiste tuberkuloosi käsitlev muudetud kava ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012.

Artikkel 3

Hispaania esitatud lammaste ja kitsede brutselloosi likvideerimise muudetud kava heakskiitmine

Kiidetakse heaks Hispaania 30. märtsil 2012 esitatud lammaste ja kitsede brutselloosi käsitlev muudetud kava ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012.

Artikkel 4

Hispaania ja Portugali esitatud sinikeeltõve likvideerimise ja seire muudetud kavade heakskiitmine

Kiidetakse heaks Hispaania 14. septembril 2012 esitatud sinikeeltõbe käsitlev muudetud kava ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012.

Kiidetakse heaks Portugali 31. detsembril 2011 esitatud sinikeeltõbe käsitlev muudetud kava ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012.

Artikkel 5

Sloveenia esitatud sigade klassikalist katku käsitleva muudetud kava heakskiitmine

Kiidetakse heaks Sloveenia 19. juunil 2012 esitatud sigade klassikalise katku kontrolli ja seire muudetud kava ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012.

Artikkel 6

Itaalia esitatud sigade aafrika katku käsitleva muudetud kava heakskiitmine

Kiidetakse heaks Itaalia 2. oktoobril 2012 esitatud sigade aafrika katku kontrolli ja seire muudetud kava ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012.

Artikkel 7

Kreeka ja Itaalia esitatud transmissiivseid spongioosseid entsefalopaatiaid, veiste spongioosset entsefalopaatiat ja skreipit käsitlevate muudetud kavade heakskiitmine

Kreeka 9. jaanuaril 2012 esitatud transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate seire ning veiste spongioosse entsefalopaatia ja skreipi likvideerimise muudetud kava kiidetakse heaks ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012.

Itaalia 26. septembril 2012 esitatud transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate seire ning veiste spongioosse entsefalopaatia ja skreipi likvideerimise muudetud kava kiidetakse heaks ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012.

Artikkel 8

Bulgaaria esitatud marutaudi käsitleva muudetud kava heakskiitmine

Bulgaaria 27. detsembril 2011 esitatud marutaudi käsitlev muudetud kava kiidetakse heaks ajavahemikuks 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2012.

Artikkel 9

Rakendusotsuse 2011/807/EL muudatused

Rakendusotsust 2011/807/EL muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | ei tohi ületada järgmist:






  i) | Hispaania puhul 3 600 000 eurot; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artikli 1 lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

ei tohi ületada järgmist:

i)

Hispaania puhul 3 600 000 eurot;

| ii) | Itaalia puhul 2 300 000 eurot; |
| --- | --- |

ii)

Itaalia puhul 2 300 000 eurot;

| iii) | Portugali puhul 1 050 000 eurot; |
| --- | --- |

iii)

Portugali puhul 1 050 000 eurot;

| iv) | Ühendkuningriigi puhul 1 050 000 eurot.” |
| --- | --- |

iv)

Ühendkuningriigi puhul 1 050 000 eurot.”

| 2) | Artikli 2 lõikes 2 asendatakse punkt a järgmisega:






  „a) | koosneb ühekordsest summast, mis kompenseerib kõik kulutused, mis on tehtud järgmiste tegevuste ja/või testide sooritamiseks:






  i) | 0,5 eurot iga kodulooma kohta, kellelt võeti gamma-interferoontest ja kelle puhul oli positiivse proovi kahtlus tapamajas; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artikli 2 lõikes 2 asendatakse punkt a järgmisega:

„a)

koosneb ühekordsest summast, mis kompenseerib kõik kulutused, mis on tehtud järgmiste tegevuste ja/või testide sooritamiseks:

i)

0,5 eurot iga kodulooma kohta, kellelt võeti gamma-interferoontest ja kelle puhul oli positiivse proovi kahtlus tapamajas;

| ii) | 1,5 eurot tuberkuliiniproovi kohta; |
| --- | --- |

ii)

1,5 eurot tuberkuliiniproovi kohta;

| iii) | 5 eurot gamma-interferoontesti kohta; |
| --- | --- |

iii)

5 eurot gamma-interferoontesti kohta;

| iv) | 20 eurot bakterioloogilise testi kohta.” |
| --- | --- |

iv)

20 eurot bakterioloogilise testi kohta.”

| 3) | Artikli 2 lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | ei tohi ületada järgmist:






  i) | Iirimaa puhul 19 000 000 eurot; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Artikli 2 lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

ei tohi ületada järgmist:

i)

Iirimaa puhul 19 000 000 eurot;

| ii) | Hispaania puhul 14 000 000 eurot; |
| --- | --- |

ii)

Hispaania puhul 14 000 000 eurot;

| iii) | Itaalia puhul 4 000 000 eurot; |
| --- | --- |

iii)

Itaalia puhul 4 000 000 eurot;

| iv) | Portugali puhul 2 650 000 eurot; |
| --- | --- |

iv)

Portugali puhul 2 650 000 eurot;

| v) | Ühendkuningriigi puhul 31 000 000 eurot.” |
| --- | --- |

v)

Ühendkuningriigi puhul 31 000 000 eurot.”

| 4) | Artikli 3 lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | ei tohi ületada järgmist:






  i) | Kreeka puhul 800 000 eurot; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Artikli 3 lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

ei tohi ületada järgmist:

i)

Kreeka puhul 800 000 eurot;

| ii) | Hispaania puhul 8 900 000 eurot; |
| --- | --- |

ii)

Hispaania puhul 8 900 000 eurot;

| iii) | Itaalia puhul 3 700 000 eurot; |
| --- | --- |

iii)

Itaalia puhul 3 700 000 eurot;

| iv) | Küprose puhul 180 000 eurot; |
| --- | --- |

iv)

Küprose puhul 180 000 eurot;

| v) | Portugali puhul 1 800 000 eurot.” |
| --- | --- |

v)

Portugali puhul 1 800 000 eurot.”

| 5) | Artikli 4 lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | ei tohi ületada järgmist:






  i) | Belgia puhul 150 000 eurot; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

Artikli 4 lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

ei tohi ületada järgmist:

i)

Belgia puhul 150 000 eurot;

| ii) | Bulgaaria puhul 15 000 eurot; |
| --- | --- |

ii)

Bulgaaria puhul 15 000 eurot;

| iii) | Tšehhi Vabariigi puhul 40 000 eurot; |
| --- | --- |

iii)

Tšehhi Vabariigi puhul 40 000 eurot;

| iv) | Saksamaa puhul 80 000 eurot; |
| --- | --- |

iv)

Saksamaa puhul 80 000 eurot;

| v) | Eesti puhul 10 000 eurot; |
| --- | --- |

v)

Eesti puhul 10 000 eurot;

| vi) | Iirimaa puhul 25 000 eurot; |
| --- | --- |

vi)

Iirimaa puhul 25 000 eurot;

| vii) | Kreeka puhul 60 000 eurot; |
| --- | --- |

vii)

Kreeka puhul 60 000 eurot;

| viii) | Hispaania puhul 700 000 eurot; |
| --- | --- |

viii)

Hispaania puhul 700 000 eurot;

| ix) | Prantsusmaa puhul 1 200 000 eurot; |
| --- | --- |

ix)

Prantsusmaa puhul 1 200 000 eurot;

| x) | Itaalia puhul 650 000 eurot; |
| --- | --- |

x)

Itaalia puhul 650 000 eurot;

| xi) | Läti puhul 20 000 eurot; |
| --- | --- |

xi)

Läti puhul 20 000 eurot;

| xii) | Leedu puhul 10 000 eurot; |
| --- | --- |

xii)

Leedu puhul 10 000 eurot;

| xiii) | Luksemburgi puhul 10 000 eurot; |
| --- | --- |

xiii)

Luksemburgi puhul 10 000 eurot;

| xiv) | Ungari puhul 30 000 eurot; |
| --- | --- |

xiv)

Ungari puhul 30 000 eurot;

| xv) | Malta puhul 10 000 eurot; |
| --- | --- |

xv)

Malta puhul 10 000 eurot;

| xvi) | Madalmaade puhul 20 000 eurot; |
| --- | --- |

xvi)

Madalmaade puhul 20 000 eurot;

| xvii) | Austria puhul 10 000 eurot; |
| --- | --- |

xvii)

Austria puhul 10 000 eurot;

| xviii) | Poola puhul 50 000 eurot; |
| --- | --- |

xviii)

Poola puhul 50 000 eurot;

| xix) | Portugali puhul 300 000 eurot; |
| --- | --- |

xix)

Portugali puhul 300 000 eurot;

| xx) | Rumeenia puhul 150 000 eurot; |
| --- | --- |

xx)

Rumeenia puhul 150 000 eurot;

| xxi) | Sloveenia puhul 40 000 eurot; |
| --- | --- |

xxi)

Sloveenia puhul 40 000 eurot;

| xxii) | Slovakkia puhul 50 000 eurot; |
| --- | --- |

xxii)

Slovakkia puhul 50 000 eurot;

| xxiii) | Soome puhul 10 000 eurot; |
| --- | --- |

xxiii)

Soome puhul 10 000 eurot;

| xxiv) | Rootsi puhul 10 000 eurot.” |
| --- | --- |

xxiv)

Rootsi puhul 10 000 eurot.”

| 6) | Artikli 5 lõike 3 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | ei tohi ületada järgmist:






  i) | Belgia puhul 1 200 000 eurot; |
| --- | --- | --- | --- |

6)

Artikli 5 lõike 3 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

ei tohi ületada järgmist:

i)

Belgia puhul 1 200 000 eurot;

| ii) | Bulgaaria puhul 20 000 eurot; |
| --- | --- |

ii)

Bulgaaria puhul 20 000 eurot;

| iii) | Tšehhi Vabariigi puhul 1 200 000 eurot; |
| --- | --- |

iii)

Tšehhi Vabariigi puhul 1 200 000 eurot;

| iv) | Taani puhul 250 000 eurot; |
| --- | --- |

iv)

Taani puhul 250 000 eurot;

| v) | Saksamaa puhul 900 000 eurot; |
| --- | --- |

v)

Saksamaa puhul 900 000 eurot;

| vi) | Eesti puhul 30 000 eurot; |
| --- | --- |

vi)

Eesti puhul 30 000 eurot;

| vii) | Iirimaa puhul 200 000 eurot; |
| --- | --- |

vii)

Iirimaa puhul 200 000 eurot;

| viii) | Kreeka puhul 1 000 000 eurot; |
| --- | --- |

viii)

Kreeka puhul 1 000 000 eurot;

| ix) | Hispaania puhul 1 100 000 eurot; |
| --- | --- |

ix)

Hispaania puhul 1 100 000 eurot;

| x) | Prantsusmaa puhul 1 550 000 eurot; |
| --- | --- |

x)

Prantsusmaa puhul 1 550 000 eurot;

| xi) | Itaalia puhul 1 200 000 eurot; |
| --- | --- |

xi)

Itaalia puhul 1 200 000 eurot;

| xii) | Küprose puhul 100 000 eurot; |
| --- | --- |

xii)

Küprose puhul 100 000 eurot;

| xiii) | Läti puhul 350 000 eurot; |
| --- | --- |

xiii)

Läti puhul 350 000 eurot;

| xiv) | Luksemburgi puhul 10 000 eurot; |
| --- | --- |

xiv)

Luksemburgi puhul 10 000 eurot;

| xv) | Ungari puhul 2 000 000 eurot; |
| --- | --- |

xv)

Ungari puhul 2 000 000 eurot;

| xvi) | Malta puhul 150 000 eurot; |
| --- | --- |

xvi)

Malta puhul 150 000 eurot;

| xvii) | Madalmaade puhul 2 700 000 eurot; |
| --- | --- |

xvii)

Madalmaade puhul 2 700 000 eurot;

| xviii) | Austria puhul 1 100 000 eurot; |
| --- | --- |

xviii)

Austria puhul 1 100 000 eurot;

| xix) | Poola puhul 500 000 eurot; |
| --- | --- |

xix)

Poola puhul 500 000 eurot;

| xx) | Portugali puhul 50 000 eurot; |
| --- | --- |

xx)

Portugali puhul 50 000 eurot;

| xxi) | Rumeenia puhul 350 000 eurot; |
| --- | --- |

xxi)

Rumeenia puhul 350 000 eurot;

| xxii) | Sloveenia puhul 70 000 eurot; |
| --- | --- |

xxii)

Sloveenia puhul 70 000 eurot;

| xxiii) | Slovakkia puhul 600 000 eurot; |
| --- | --- |

xxiii)

Slovakkia puhul 600 000 eurot;

| xxiv) | Ühendkuningriigi puhul 75 000 eurot.” |
| --- | --- |

xxiv)

Ühendkuningriigi puhul 75 000 eurot.”

| 7) | Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  „Liidu rahaline toetus liikmesriikide esitatud kavadele, mis on nimetatud lõike 1 punktis a:” |
| --- | --- | --- | --- |

7)

Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Liidu rahaline toetus liikmesriikide esitatud kavadele, mis on nimetatud lõike 1 punktis a:”

| ii) | punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | ei tohi ületada järgmist:






  i) | Bulgaaria puhul 210 000 eurot; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

ei tohi ületada järgmist:

i)

Bulgaaria puhul 210 000 eurot;

| ii) | Saksamaa puhul 1 200 000 eurot; |
| --- | --- |

ii)

Saksamaa puhul 1 200 000 eurot;

| iii) | Prantsusmaa puhul 200 000 eurot; |
| --- | --- |

iii)

Prantsusmaa puhul 200 000 eurot;

| iv) | Luksemburgi puhul 10 000 eurot; |
| --- | --- |

iv)

Luksemburgi puhul 10 000 eurot;

| v) | Ungari puhul 340 000 eurot; |
| --- | --- |

v)

Ungari puhul 340 000 eurot;

| vi) | Rumeenia puhul 900 000 eurot; |
| --- | --- |

vi)

Rumeenia puhul 900 000 eurot;

| vii) | Sloveenia puhul 30 000 eurot; |
| --- | --- |

vii)

Sloveenia puhul 30 000 eurot;

| viii) | Slovakkia puhul 500 000 eurot.”; |
| --- | --- |

viii)

Slovakkia puhul 500 000 eurot.”;

| b) | lisatakse lõige 3:






  „3. | Liidu rahaline toetus Itaalia esitatud kavale, mis on nimetatud lõike 1 punktis b,:






  a) | moodustab 50 % Itaalia kuludest, sealhulgas:






  i) | laboratoorsete uuringute tegemiseks, mis ei tohi ületada järgmisi ülemmääri:






  — | 2 eurot ELISA-testi kohta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

lisatakse lõige 3:

„3.

Liidu rahaline toetus Itaalia esitatud kavale, mis on nimetatud lõike 1 punktis b,:

a)

moodustab 50 % Itaalia kuludest, sealhulgas:

i)

laboratoorsete uuringute tegemiseks, mis ei tohi ületada järgmisi ülemmääri:

—

2 eurot ELISA-testi kohta

| — | 10 eurot PCR-testi kohta ja |
| --- | --- |

—

10 eurot PCR-testi kohta ja

| — | 10 eurot viroloogilise testi kohta; |
| --- | --- |

—

10 eurot viroloogilise testi kohta;

| ii) | spetsiaalselt selle kava meetmete rakendamiseks (välja arvatud laboratoorsete uuringute läbiviimiseks) palgatud lepinguliste töötajate palkadest; |
| --- | --- |

ii)

spetsiaalselt selle kava meetmete rakendamiseks (välja arvatud laboratoorsete uuringute läbiviimiseks) palgatud lepinguliste töötajate palkadest;

| b) | ei tohi ületada 850 000 eurot.” |
| --- | --- |

b)

ei tohi ületada 850 000 eurot.”

| 8) | Artikli 8 lõike 2 punkti c muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkt ix asendatakse järgmisega:






  „ix) | Hispaania puhul 140 000 eurot;”; |
| --- | --- | --- | --- |

8)

Artikli 8 lõike 2 punkti c muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkt ix asendatakse järgmisega:

„ix)

Hispaania puhul 140 000 eurot;”;

| b) | alapunkt xi asendatakse järgmisega:






  „xi) | Itaalia puhul 1 000 000 eurot;”; |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkt xi asendatakse järgmisega:

„xi)

Itaalia puhul 1 000 000 eurot;”;

| c) | alapunkt xxii asendatakse järgmisega:






  „xxii) | Rumeenia puhul 350 000 eurot;”; |
| --- | --- | --- |

c)

alapunkt xxii asendatakse järgmisega:

„xxii)

Rumeenia puhul 350 000 eurot;”;

| d) | alapunkt xxvii asendatakse järgmisega:






  „xxvii) | Ühendkuningriigi puhul 110 000 eurot.” |
| --- | --- | --- |

d)

alapunkt xxvii asendatakse järgmisega:

„xxvii)

Ühendkuningriigi puhul 110 000 eurot.”

| 9) | Artikli 9 lõike 2 punkti c muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkt ii asendatakse järgmisega:






  „ii) | Bulgaaria puhul 340 000 eurot;”; |
| --- | --- | --- | --- |

9)

Artikli 9 lõike 2 punkti c muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkt ii asendatakse järgmisega:

„ii)

Bulgaaria puhul 340 000 eurot;”;

| b) | alapunkt iv asendatakse järgmisega:






  „iv) | Taani puhul 750 000 eurot;”; |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkt iv asendatakse järgmisega:

„iv)

Taani puhul 750 000 eurot;”;

| c) | alapunkt v asendatakse järgmisega:






  „v) | Saksamaa puhul 6 300 000 eurot;”; |
| --- | --- | --- |

c)

alapunkt v asendatakse järgmisega:

„v)

Saksamaa puhul 6 300 000 eurot;”;

| d) | alapunkt viii asendatakse järgmisega:






  „viii) | Kreeka puhul 1 800 000 eurot;”; |
| --- | --- | --- |

d)

alapunkt viii asendatakse järgmisega:

„viii)

Kreeka puhul 1 800 000 eurot;”;

| e) | alapunkt xi asendatakse järgmisega:






  „xi) | Itaalia puhul 4 800 000 eurot;”; |
| --- | --- | --- |

e)

alapunkt xi asendatakse järgmisega:

„xi)

Itaalia puhul 4 800 000 eurot;”;

| f) | alapunkt xvi asendatakse järgmisega:






  „xvi) | Ungari puhul 1 300 000 eurot;”; |
| --- | --- | --- |

f)

alapunkt xvi asendatakse järgmisega:

„xvi)

Ungari puhul 1 300 000 eurot;”;

| g) | alapunkt xviii asendatakse järgmisega:






  „xviii) | Madalmaade puhul 2 200 000 eurot;”; |
| --- | --- | --- |

g)

alapunkt xviii asendatakse järgmisega:

„xviii)

Madalmaade puhul 2 200 000 eurot;”;

| h) | alapunkt xxi asendatakse järgmisega:






  „xxi) | Portugali puhul 1 100 000 eurot;”; |
| --- | --- | --- |

h)

alapunkt xxi asendatakse järgmisega:

„xxi)

Portugali puhul 1 100 000 eurot;”;

| i) | alapunkt xxvii asendatakse järgmisega:






  „xxvii) | Ühendkuningriigi puhul 5 100 000 eurot.” |
| --- | --- | --- |

i)

alapunkt xxvii asendatakse järgmisega:

„xxvii)

Ühendkuningriigi puhul 5 100 000 eurot.”

| 10) | Artikli 10 lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | ei tohi ületada järgmist:






  i) | Bulgaaria puhul 1 650 000 eurot; |
| --- | --- | --- | --- |

10)

Artikli 10 lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

ei tohi ületada järgmist:

i)

Bulgaaria puhul 1 650 000 eurot;

| ii) | Eesti puhul 620 000 eurot; |
| --- | --- |

ii)

Eesti puhul 620 000 eurot;

| iii) | Ungari puhul 1 400 000 eurot; |
| --- | --- |

iii)

Ungari puhul 1 400 000 eurot;

| iv) | Poola puhul 9 850 000 eurot; |
| --- | --- |

iv)

Poola puhul 9 850 000 eurot;

| v) | Rumeenia puhul 2 200 000 eurot; |
| --- | --- |

v)

Rumeenia puhul 2 200 000 eurot;

| vi) | Slovakkia puhul 400 000 eurot.” |
| --- | --- |

vi)

Slovakkia puhul 400 000 eurot.”

| 11) | Artikli 11 lõike 5 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | ei tohi ületada järgmist:






  i) | Itaalia puhul 1 200 000 eurot; |
| --- | --- | --- | --- |

11)

Artikli 11 lõike 5 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

ei tohi ületada järgmist:

i)

Itaalia puhul 1 200 000 eurot;

| ii) | Läti puhul 1 700 000 eurot; |
| --- | --- |

ii)

Läti puhul 1 700 000 eurot;

| iii) | Leedu puhul 2 950 000 eurot; |
| --- | --- |

iii)

Leedu puhul 2 950 000 eurot;

| iv) | Austria puhul 190 000 eurot; |
| --- | --- |

iv)

Austria puhul 190 000 eurot;

| v) | Sloveenia puhul 840 000 eurot; |
| --- | --- |

v)

Sloveenia puhul 840 000 eurot;

| vi) | Soome puhul 360 000 eurot.” |
| --- | --- |

vi)

Soome puhul 360 000 eurot.”

Artikkel 10

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 13. detsember 2012

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Tonio BORG

---

(1)  ELT L 155, 18.6.2009, lk 30.

1

(2)  ELT L 115, 29.4.2008, lk 44.

2

(3)  ELT L 322, 6.12.2011, lk 11..

3

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 347/36 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 347/36

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

13. detsember 2012,

millega muudetakse otsust 2010/221/EL seoses riiklike meetmetega, millega hoitakse ära teatavate veeloomadel esinevate taudide sissetoomine Iirimaa, Soome ja Ühendkuningriigi teatavatesse piirkondadesse

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 9295 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2012/786/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta direktiivi 2006/88/EÜ vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete loomatervishoiunõuete ning teatavate veeloomadel esinevate taudide ennetamise ja tõrje kohta, (1) eriti selle artikli 43 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 15. aprilli 2010. aasta otsusega 2010/221/EL, millega kiidetakse heaks riiklikud meetmed, millega piiratakse teatavate vesiviljelusloomadel ja looduslikel veeloomadel esinevate taudide mõju kooskõlas nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ artikliga 43, (2) lubatakse teatavatel liikmesriikidel kohaldada kõnealuste loomade partiide suhtes piiranguid, et hoida ära teatavate taudide sissetoomine nende territooriumile, tingimusel et liikmesriigid on kas tõendanud, et nende territoorium või selle teatavad piiritletud alad on asjaomasest taudist vabad, või et nad kohaldavad taudivaba staatuse saamiseks likvideerimis- või seireprogrammi. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 15. aprilli 2010. aasta otsusega 2010/221/EL, millega kiidetakse heaks riiklikud meetmed, millega piiratakse teatavate vesiviljelusloomadel ja looduslikel veeloomadel esinevate taudide mõju kooskõlas nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ artikliga 43, (2) lubatakse teatavatel liikmesriikidel kohaldada kõnealuste loomade partiide suhtes piiranguid, et hoida ära teatavate taudide sissetoomine nende territooriumile, tingimusel et liikmesriigid on kas tõendanud, et nende territoorium või selle teatavad piiritletud alad on asjaomasest taudist vabad, või et nad kohaldavad taudivaba staatuse saamiseks likvideerimis- või seireprogrammi.

| (2) | Otsuse 2010/221/EL II lisas on Soome territooriumi mandriosa praegu loetletud alana, kus kohaldatakse bakteriaalse neeruhaiguse suhtes heakskiidetud likvideerimisprogrammi. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse 2010/221/EL II lisas on Soome territooriumi mandriosa praegu loetletud alana, kus kohaldatakse bakteriaalse neeruhaiguse suhtes heakskiidetud likvideerimisprogrammi.

| (3) | Seega kiidetakse otsusega 2010/221/EL heaks teatavad Soome riiklikud meetmed taudile vastuvõtlikku liiki kuuluvate veeloomade partiide nimetatud aladele toomise suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Seega kiidetakse otsusega 2010/221/EL heaks teatavad Soome riiklikud meetmed taudile vastuvõtlikku liiki kuuluvate veeloomade partiide nimetatud aladele toomise suhtes.

| (4) | Soome on komisjonile teatanud, et kuigi mitmel alal on edu saavutatud, esineb mõnel alal seni kõnealuse taudi puhanguid. Soome on seepärast taotlenud, et Vesijärvi valgala jäetaks likvideerimisprogrammist välja. II lisa tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Soome on komisjonile teatanud, et kuigi mitmel alal on edu saavutatud, esineb mõnel alal seni kõnealuse taudi puhanguid. Soome on seepärast taotlenud, et Vesijärvi valgala jäetaks likvideerimisprogrammist välja. II lisa tuleks vastavalt muuta.

| (5) | Otsuse 2010/221/EL III lisas on Iirimaa territooriumi üheksa piirkonda praegu loetletud aladena, kus kohaldatakse austrite herpesviiruse 1 μνar (OsHV-1 μνar) heakskiidetud seireprogrammi. |
| --- | --- |

(5)

Otsuse 2010/221/EL III lisas on Iirimaa territooriumi üheksa piirkonda praegu loetletud aladena, kus kohaldatakse austrite herpesviiruse 1 μνar (OsHV-1 μνar) heakskiidetud seireprogrammi.

| (6) | Iirimaa on teatanud komisjonile viiruse OsHV-1 μνar esinemisest 3. piirkonnas asuvas Drumcliffis, 6. piirkonnas asuvas Shannoni jõe suudmealas ja 9. piirkonnas asuvas Oysterhaveni lahes. Seega tuleks nimetatud piirkondade geograafilist piiritlust otsuse 2010/221/EL III lisas muuta. |
| --- | --- |

(6)

Iirimaa on teatanud komisjonile viiruse OsHV-1 μνar esinemisest 3. piirkonnas asuvas Drumcliffis, 6. piirkonnas asuvas Shannoni jõe suudmealas ja 9. piirkonnas asuvas Oysterhaveni lahes. Seega tuleks nimetatud piirkondade geograafilist piiritlust otsuse 2010/221/EL III lisas muuta.

| (7) | Otsuse 2010/221/EL III lisas on Suurbritannia, Põhja-Iirimaa ja Guernsey territooriumid praegu loetletud aladena, kus kohaldatakse viiruse OsHV-1 μνar heakskiidetud seireprogrammi. |
| --- | --- |

(7)

Otsuse 2010/221/EL III lisas on Suurbritannia, Põhja-Iirimaa ja Guernsey territooriumid praegu loetletud aladena, kus kohaldatakse viiruse OsHV-1 μνar heakskiidetud seireprogrammi.

| (8) | Ühendkuningriik on teatanud komisjonile viiruse OsHV-1 μνar esinemisest Inglismaal ja Põhja-Iirimaal. Seega tuleks nimetatud territooriumide geograafilist piiritlust otsuse 2010/221/EL III lisas muuta. |
| --- | --- |

(8)

Ühendkuningriik on teatanud komisjonile viiruse OsHV-1 μνar esinemisest Inglismaal ja Põhja-Iirimaal. Seega tuleks nimetatud territooriumide geograafilist piiritlust otsuse 2010/221/EL III lisas muuta.

| (9) | Seega tuleks otsust 2010/221/EL vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Seega tuleks otsust 2010/221/EL vastavalt muuta.

| (10) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2010/221/EL II ja III lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 13. detsember 2012

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Tonio BORG

---

(1)  ELT L 328, 24.11.2006, lk 14.

1

(2)  ELT L 98, 20.4.2010, lk 7.

2

---

LISA

II LISA

Liikmesriigid ja nende osad, kus kohaldatakse teatavate vesiviljelusloomade taudide suhtes likvideerimisprogramme ning kus on lubatud võtta kõnealuste taudide tõrjeks riiklikke meetmeid kooskõlas direktiivi 2006/88/EÜ artikli 43 lõikega 2

| Haigus | Liikmesriik | Kood | Heakskiidetud riiklike meetmetega ala geograafiline piiritlus |
| --- | --- | --- | --- |
| Bakteriaalne neeruhaigus (BKD) | Soome | FI | Järgmised valgalad:
  Kymijoki (välja arvatud Vesijärvi valgala), Juustilanjoki, Hounijoki, Tervajoki, Vilajoki, Urpalanjoki, Vaalimaanjoki, Virojoki, Vehkajoki, Summajoki, Vuoksi, Jänisjoki, Kiteenjoki-Tohmajoki, Hiitolanjoki, Tenojoki, Näätämöjoki, Uutuanjoki, Paatsjoki, Tuulomajoki |
| Rootsi | SE | Territooriumi mandriosa |
| Nakkuslik pankrease nekroos (IPN) | Rootsi | SE | Territooriumi rannikuosa |

Haigus

Liikmesriik

Kood

Heakskiidetud riiklike meetmetega ala geograafiline piiritlus

Bakteriaalne neeruhaigus (BKD)

Soome

FI

Järgmised valgalad:

Kymijoki (välja arvatud Vesijärvi valgala), Juustilanjoki, Hounijoki, Tervajoki, Vilajoki, Urpalanjoki, Vaalimaanjoki, Virojoki, Vehkajoki, Summajoki, Vuoksi, Jänisjoki, Kiteenjoki-Tohmajoki, Hiitolanjoki, Tenojoki, Näätämöjoki, Uutuanjoki, Paatsjoki, Tuulomajoki

Rootsi

SE

Territooriumi mandriosa

Nakkuslik pankrease nekroos (IPN)

Rootsi

SE

Territooriumi rannikuosa

III LISA

Liikmesriigid ja nende piirkonnad, kus kohaldatakse austrite herpesviiruse 1 μνar (OsHV-1 μνar) seireprogramme ning kus on lubatud võtta kõnealuse taudi tõrjeks riiklikke meetmeid kooskõlas direktiivi 2006/88/EÜ artikli 43 lõikega 2

| Haigus | Liikmesriik | Kood | Heakskiidetud riiklike meetmetega ala geograafiline piiritlus
  (liikmesriik, vöönd või piirkond) |
| --- | --- | --- | --- |
| Austrite herpesviirus 1 μνar (OsHV-1 μνar) | Iirimaa | IE | 1. piirkond: Sheephaveni laht
  2. piirkond: Gweebara laht
  3. piirkond: Killala, Broadhaveni ja Blacksodi laht
  4. piirkond: Streamstowni laht
  5. piirkond: Bertraghboy ja Galway laht
  6. piirkond: Poulnasharry, Askeatoni ja Ballylongfordi laht
  7. piirkond: Kenmare’i laht
  8. piirkond: Dunmanusi laht
  9. piirkond: Kinsale’i laht |
| Ühendkuningriik | UK | Ühendkuningriigi territoorium, välja arvatud Whitestable’i laht (Kent)
  Põhja-Iirimaa territoorium, välja arvatud Killough’i laht, Lough Foyle, Carlingford Lough ja Strangford Lough
  Guernsey territoorium |

Haigus

Liikmesriik

Kood

Heakskiidetud riiklike meetmetega ala geograafiline piiritlus

(liikmesriik, vöönd või piirkond)

Austrite herpesviirus 1 μνar (OsHV-1 μνar)

Iirimaa

IE

1. piirkond: Sheephaveni laht

2. piirkond: Gweebara laht

3. piirkond: Killala, Broadhaveni ja Blacksodi laht

4. piirkond: Streamstowni laht

5. piirkond: Bertraghboy ja Galway laht

6. piirkond: Poulnasharry, Askeatoni ja Ballylongfordi laht

7. piirkond: Kenmare’i laht

8. piirkond: Dunmanusi laht

9. piirkond: Kinsale’i laht

Ühendkuningriik

UK

Ühendkuningriigi territoorium, välja arvatud Whitestable’i laht (Kent)

Põhja-Iirimaa territoorium, välja arvatud Killough’i laht, Lough Foyle, Carlingford Lough ja Strangford Lough

Guernsey territoorium

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 347/38 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 347/38

---

IDA- JA LÕUNA-AAFRIKA RIIKIDE JA EUROOPA LIIDU VAHELISE TOLLIKOOSTÖÖ KOMITEE OTSUS nr 1/2012,

29. november 2012,

millega kehtestatakse erand päritolureeglitest, mis on sätestatud ühelt poolt Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu raamistiku loomiseks sõlmitud vahelepingu 1. protokollis, et võtta arvesse Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide eriolukorda seoses konserveeritud tuuni ja tuuni seljafileega

(2012/787/EL)

TOLLIKOOSTÖÖ KOMITEE,

võttes arvesse vahelepingut, millega luuakse ühelt poolt Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu raamistik, eriti selle 1. protokolli artikli 41 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vahelepingut, millega luuakse ühelt poolt Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu raamistik (1) (edaspidi „vaheleping”), kohaldatakse ajutiselt alates 14. maist 2012 Euroopa Liidu ja Madagaskari Vabariigi, Mauritiuse Vabariigi, Seišelli Vabariigi ja Zimbabwe Vabariigi vahel. |
| --- | --- |

(1)

Vahelepingut, millega luuakse ühelt poolt Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu raamistik (1) (edaspidi „vaheleping”), kohaldatakse ajutiselt alates 14. maist 2012 Euroopa Liidu ja Madagaskari Vabariigi, Mauritiuse Vabariigi, Seišelli Vabariigi ja Zimbabwe Vabariigi vahel.

| (2) | Vahelepingu 1. protokoll, milles käsitletakse mõistet „päritolustaatusega tooted” ja halduskoostöö meetodeid, sisaldab Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidest pärit toodete ELi importimise suhtes kohaldatavaid päritolureeglitest. |
| --- | --- |

(2)

Vahelepingu 1. protokoll, milles käsitletakse mõistet „päritolustaatusega tooted” ja halduskoostöö meetodeid, sisaldab Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidest pärit toodete ELi importimise suhtes kohaldatavaid päritolureeglitest.

| (3) | Vahelepingu 1. protokolli artikli 42 lõikega 8 on ette nähtud erandite automaatne lubamine aastakvoodi piires: 8 000 tonni tuunikalakonservide ja 2 000 tonni tuuni seljafilee jaoks. |
| --- | --- |

(3)

Vahelepingu 1. protokolli artikli 42 lõikega 8 on ette nähtud erandite automaatne lubamine aastakvoodi piires: 8 000 tonni tuunikalakonservide ja 2 000 tonni tuuni seljafilee jaoks.

| (4) | Selleks et lubada olemasolevat kvooti tõhusalt ja täielikult kasutada, taotlesid Mauritius, Seišellid ja Madagaskar erandit, mis hõlmab ajavahemikul 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2022 ELi imporditavaid aastakoguseid (8 000 tonni tuunikalakonserve ja 2 000 tonni tuuni seljafileed). |
| --- | --- |

(4)

Selleks et lubada olemasolevat kvooti tõhusalt ja täielikult kasutada, taotlesid Mauritius, Seišellid ja Madagaskar erandit, mis hõlmab ajavahemikul 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2022 ELi imporditavaid aastakoguseid (8 000 tonni tuunikalakonserve ja 2 000 tonni tuuni seljafileed).

| (5) | Kuna taotletud kogused jäävad Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide taotluse korral automaatselt lubatava aastakvoodi piiresse, peaks tollikoostöö komitee eraldama Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidele üldkvoodi. Seepärast tuleks Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidele teha erand seoses tuunikalakonservide ja tuuni seljafilee jaoks taotletud kogustega. |
| --- | --- |

(5)

Kuna taotletud kogused jäävad Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide taotluse korral automaatselt lubatava aastakvoodi piiresse, peaks tollikoostöö komitee eraldama Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidele üldkvoodi. Seepärast tuleks Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidele teha erand seoses tuunikalakonservide ja tuuni seljafilee jaoks taotletud kogustega.

| (6) | Vahelepingu 1. protokolli artikli 42 lõikes 8 osutatud „tuunikalakonserv” on taimeõlis või muul viisil säilitatud tuunikala. Seda liiki tuunikala puhul kasutatakse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) (2) (edaspidi „kombineeritud nomenklatuur”) I lisas mõistet „konserveeritud”. Termin „konserveeritud tuun” (preserved tuna) hõlmab tuunikalakonserve, aga ka plastkottidesse või muudesse pakenditesse vaakumpakendatud tuunikala. Seepärast on asjakohane kasutada terminit „konserveeritud tuun”. |
| --- | --- |

(6)

Vahelepingu 1. protokolli artikli 42 lõikes 8 osutatud „tuunikalakonserv” on taimeõlis või muul viisil säilitatud tuunikala. Seda liiki tuunikala puhul kasutatakse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) (2) (edaspidi „kombineeritud nomenklatuur”) I lisas mõistet „konserveeritud”. Termin „konserveeritud tuun” (preserved tuna) hõlmab tuunikalakonserve, aga ka plastkottidesse või muudesse pakenditesse vaakumpakendatud tuunikala. Seepärast on asjakohane kasutada terminit „konserveeritud tuun”.

| (7) | Selguse huvides on asjakohane sõnaselgelt sätestada, et CN-koodi 1604 14 16 alla kuuluvate konserveeritud tuuni ja tuuni seljafilee valmistamiseks kasutatav ainuke päritolustaatuseta materjal peaks olema HSi rubriikidesse 0302 või 0303 kuuluv tuunikala, et kõnealuse konserveeritud tuuni ja tuuni seljafilee puhul saaks kasutada erandit. |
| --- | --- |

(7)

Selguse huvides on asjakohane sõnaselgelt sätestada, et CN-koodi 1604 14 16 alla kuuluvate konserveeritud tuuni ja tuuni seljafilee valmistamiseks kasutatav ainuke päritolustaatuseta materjal peaks olema HSi rubriikidesse 0302 või 0303 kuuluv tuunikala, et kõnealuse konserveeritud tuuni ja tuuni seljafilee puhul saaks kasutada erandit.

| (8) | Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (3) on sätestatud eeskirjad tariifikvootide haldamise kohta. Selleks et tagada tõhus haldamine Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ametiasutuste, liidu tolliasutuste ja komisjoni tihedas koostöös, tuleks neid eeskirju mutatis mutandis kohaldada koguste suhtes, mis käesoleva otsusega kehtestatud erandi alusel imporditakse. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (3) on sätestatud eeskirjad tariifikvootide haldamise kohta. Selleks et tagada tõhus haldamine Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ametiasutuste, liidu tolliasutuste ja komisjoni tihedas koostöös, tuleks neid eeskirju mutatis mutandis kohaldada koguste suhtes, mis käesoleva otsusega kehtestatud erandi alusel imporditakse.

| (9) | Erand tuleks kehtestada viieks aastaks, nagu on ette nähtud vahelepingu 1. protokolli artikli 42 lõike 10 punktis a. |
| --- | --- |

(9)

Erand tuleks kehtestada viieks aastaks, nagu on ette nähtud vahelepingu 1. protokolli artikli 42 lõike 10 punktis a.

| (10) | Et erandi toimimist saaks tõhusalt kontrollida, peaksid Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ametiasutused komisjonile korrapäraselt edastama nende poolt välja antud liikumissertifikaatide EUR.1 üksikasjad, |
| --- | --- |

(10)

Et erandi toimimist saaks tõhusalt kontrollida, peaksid Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ametiasutused komisjonile korrapäraselt edastama nende poolt välja antud liikumissertifikaatide EUR.1 üksikasjad,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Erandina vahelepingu 1. protokollist ning kooskõlas kõnealuse protokolli artikli 42 lõikega 8 loetakse HSi rubriikidesse 0302 või 0303 kuuluvast päritolustaatuseta tuunikalast toodetud HSi rubriiki 1604 kuuluv konserveeritud tuun ja tuuni seljafilee pärinevaks Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidest käesoleva otsuse artiklites 2–5 sätestatud tingimustel.

Artikkel 2

Artikliga 1 ette nähtud erandit kohaldatakse igal aastal käesoleva otsuse lisas sätestatud toodetele ja kogustele, mis deklareeritakse Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidest Euroopa Liitu vabasse ringlusse lubamiseks ajavahemikul 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2017.

Artikkel 3

Lisas sätestatud koguseid hallatakse vastavalt määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklitele 308a, 308b ja 308c.

Artikkel 4

Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide tolliasutused kontrollivad artiklis 1 nimetatud toodete ekspordikoguseid.

Kõik kõnealuste asutuste poolt artiklis 1 osutatud toodetele välja antud liikumissertifikaadid EUR.1 peavad sisaldama viidet käesolevale otsusele.

Enne igale kvartalile järgneva kuu lõppu saadavad kõnealuste riikide tolliasutused komisjonile tollikoostöö komitee sekretariaadi kaudu aruande, kus on toodud kogused, mille kohta on vastavalt käesolevale otsusele liikumissertifikaadid EUR.1 välja antud, ja sertifikaatide seerianumbrid.

Artikkel 5

Käesoleva otsuse alusel väljastatud liikumissertifikaatide EUR.1 lahtris 7 peab olema üks järgmistest märgetest:

„Derogation - Decision No 1/2012 of the ESA-EU Customs Cooperation Committee of [...]”; „Dérogation - Décision no 1/2012 du Comité de Coopération Douanière AfOA-UE du [...]”.

Artikkel 6

1.   Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid ja Euroopa Liit võtavad vajalikke meetmeid käesoleva otsuse rakendamiseks.

2.   Kui liit on objektiivse teabe põhjal avastanud eeskirjade eiramise või pettuse või artiklis 4 sätestatud kohustuste korduva täitmata jätmise, võib ta taotleda vahelepingu artikli 22 lõigetes 5 ja 6 ettenähtud menetluse kohaselt artiklis 1 osutatud erandi ajutist peatamist.

Artikkel 7

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013.

Brüssel, 29. november 2012

Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning ELi vahelise tollikoostöö komitee nimel

kaaseesistujad

Péter KOVÁCS, Vivianne FOCK TAVE

---

(1)  ELT L 111, 24.4.2012, lk 2.

1

(2)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

2

(3)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

3

---

LISA

| Jrk-nr | CN-kood | Kauba kirjeldus | Ajavahemik | Kogused
  (tonnides) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1618 | ex 1604 14 11, ex 1604 14 18, ex 1604 20 70 | Konserveeritud tuun (1) | 1.1.2013–31.12.2013 | 8 000 |
| 1.1.2014–31.12.2014 | 8 000 |
| 1.1.2015–31.12.2015 | 8 000 |
| 1.1.2016–31.12.2016 | 8 000 |
| 1.1.2017–31.12.2017 | 8 000 |
| 09.1619 | 1604 14 16 | Tuuni seljafilee | 1.1.2013–31.12.2013 | 2 000 |
| 1.1.2014–31.12.2014 | 2 000 |
| 1.1.2015–31.12.2015 | 2 000 |
| 1.1.2016–31.12.2016 | 2 000 |
| 1.1.2017–31.12.2017 | 2 000 |

Jrk-nr

CN-kood

Kauba kirjeldus

Ajavahemik

Kogused

(tonnides)

09.1618

ex 1604 14 11, ex 1604 14 18, ex 1604 20 70

Konserveeritud tuun (1)

1.1.2013–31.12.2013

8 000

1.1.2014–31.12.2014

8 000

1.1.2015–31.12.2015

8 000

1.1.2016–31.12.2016

8 000

1.1.2017–31.12.2017

8 000

09.1619

1604 14 16

Tuuni seljafilee

1.1.2013–31.12.2013

2 000

1.1.2014–31.12.2014

2 000

1.1.2015–31.12.2015

2 000

1.1.2016–31.12.2016

2 000

1.1.2017–31.12.2017

2 000

---

(1)  Igasuguses pakendis, mille puhul loetakse toodet konserveerituks HSi rubriigi 1604 tähenduses.

---

Parandused

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 347/41 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 347/41

---

Nõukogu 24. juuli 2012. aasta määruse (EL) nr 692/2012 (millega muudetakse määrusi (EL) nr 43/2012 ja (EL) nr 44/2012 seoses hiid-sarvikrai kaitse ja teatavate püügivõimalustega) parandused

(
  Euroopa Liidu Teataja L 203, 31. juuli 2012
  )

Leheküljel 3 artiklis 3

asendatakse

„Erandina käesoleva artikli teisest lõigust kohaldatakse artikli 1 punkti 1, artikli 2 punkte 2 ja 4, I lisa punkti 1 ja II lisa punkti 1 alates 23. veebruarist 2012 ning artikli 2 punkti 3 alates 31. märtsist 2012.”

järgmisega:

„Artikli 1 punkti 1, artikli 2 punkte 2 ja 4, I lisa punkti 1 ja II lisa punkti 1 kohaldatakse alates 23. veebruarist 2012 ning artikli 2 punkti 3 alates 31. märtsist 2012.”

Leheküljel 11 II lisa punkti 2 punktis f

asendatakse

| „f) | kanne makrelli kohta IIIa ja IV püügipiirkonnas ning IIa, IIIb, IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–32 ELi vetes asendatakse järgmisega: ...” |
| --- | --- |

„f)

kanne makrelli kohta IIIa ja IV püügipiirkonnas ning IIa, IIIb, IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–32 ELi vetes asendatakse järgmisega: ...”

järgmisega:

| „f) | kanne makrelli kohta IIIa ja IV püügipiirkonnas ning IIa, IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna ELi vetes asendatakse järgmisega: ...”. |
| --- | --- |

„f)

kanne makrelli kohta IIIa ja IV püügipiirkonnas ning IIa, IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna ELi vetes asendatakse järgmisega: ...”.

Leheküljel 18 II lisa punkti 4 punkti a kandes Euroopa Liidu kohta

asendatakse

„5 330,5”

järgmisega:

„5 292”.

Leheküljel 18 jäetakse välja II lisa punkti 4 punkt b.

Leheküljel 21 lisatakse II lisa punkti 4 punkti g järele järgmised punktid:

| „h) | kanne valge ameerikalutsu kohta NAFO 3NO püügipiirkonnas asendatakse järgmisega:














  „Liik | : | Valge ameerikaluts

  Urophycis tenuis |
| --- | --- | --- | --- |

„h)

kanne valge ameerikalutsu kohta NAFO 3NO püügipiirkonnas asendatakse järgmisega:

„Liik

:

Valge ameerikaluts

Urophycis tenuis

Urophycis tenuis

| Püügipiirkond | : | NAFO 3NO
  (HKW/N3NO.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

NAFO 3NO

(HKW/N3NO.)

Hispaania

1 273

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.”

Portugal

1 667

Euroopa Liit

2 940

Lubatud kogupüük (TAC)

5 000”;

Leheküljel 21 II lisas

asendatakse

| „6. | VI lisas asendatakse punkt 2 järgmisega:






  „2. | ELi laevade maksimaalne arv, kellel on lubatud IOTC konventsiooni alas püüda mõõkkala ja pikkuim-tuuni

  VI LISA

  IOTC KONVENTSIOONI ALA







  1. | ELi laevade maksimaalne arv, kellel on lubatud IOTC konventsiooni alas püüda troopikatuune







  Liikmesriik | Laevade maksimaalne arv | Püügivõimsus
  (kogumahutavus) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | 22 | 61 364 |
| Prantsusmaa | 22 | 33 604 |
| Portugal | 5 | 1 627 |
| Euroopa Liit | 49 | 96 595 |

„6.

VI lisas asendatakse punkt 2 järgmisega:

„2.

ELi laevade maksimaalne arv, kellel on lubatud IOTC konventsiooni alas püüda mõõkkala ja pikkuim-tuuni

VI LISA

IOTC KONVENTSIOONI ALA

1.

ELi laevade maksimaalne arv, kellel on lubatud IOTC konventsiooni alas püüda troopikatuune

Liikmesriik

Laevade maksimaalne arv

Püügivõimsus

(kogumahutavus)

Hispaania

22

61 364

Prantsusmaa

22

33 604

Portugal

5

1 627

Euroopa Liit

49

96 595

| 2. | ELi laevade maksimaalne arv, kellel on lubatud IOTC konventsiooni alas püüda mõõkkala ja pikkuim-tuuni







  Liikmesriik | Laevade maksimaalne arv | Püügivõimsus
  (kogumahutavus) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | 27 | 11 590 |
| Prantsusmaa | 41 | 5 382 |
| Portugal | 15 | 6 925 |
| Ühendkuningriik | 4 | 1 400 |
| Euroopa Liit | 87 | 25 297 |

2.

ELi laevade maksimaalne arv, kellel on lubatud IOTC konventsiooni alas püüda mõõkkala ja pikkuim-tuuni

Liikmesriik

Laevade maksimaalne arv

Püügivõimsus

(kogumahutavus)

Hispaania

27

11 590

Prantsusmaa

41

5 382

Portugal

15

6 925

Ühendkuningriik

4

1 400

Euroopa Liit

87

25 297

| 3. | Punktis 1 osutatud laevadel on luba püüda IOTC konventsiooni alas ka mõõkkala ja pikkuim-tuuni. |
| --- | --- |

3.

Punktis 1 osutatud laevadel on luba püüda IOTC konventsiooni alas ka mõõkkala ja pikkuim-tuuni.

| 4. | Punktis 2 osutatud laevadel on luba püüda IOTC konventsiooni alas ka troopikatuuni. |
| --- | --- |

4.

Punktis 2 osutatud laevadel on luba püüda IOTC konventsiooni alas ka troopikatuuni.

järgmisega:

| „6. | VI lisas asendatakse punkt 2 järgmisega:






  „2. | ELi laevade maksimaalne arv, kellel on lubatud IOTC konventsiooni alas püüda mõõkkala ja pikkuim-tuuni







  Liikmesriik | Laevade maksimaalne arv | Püügivõimsus
  (kogumahutavus) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | 27 | 11 590 |
| Prantsusmaa | 41 | 5 382 |
| Portugal | 15 | 6 925 |
| Ühendkuningriik | 4 | 1 400 |
| Euroopa Liit | 87 | 25 297” |

„6.

VI lisas asendatakse punkt 2 järgmisega:

„2.

ELi laevade maksimaalne arv, kellel on lubatud IOTC konventsiooni alas püüda mõõkkala ja pikkuim-tuuni

Liikmesriik

Laevade maksimaalne arv

Püügivõimsus

(kogumahutavus)

Hispaania

27

11 590

Prantsusmaa

41

5 382

Portugal

15

6 925

Ühendkuningriik

4

1 400

Euroopa Liit

87

25 297”

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 347/43 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 347/43

---

Komisjoni 5. detsembri 2012. aasta rakendusmääruse (EL) nr 1155/2012 (millega 183. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 335, 7. detsember 2012
  )

Leheküljel 41 kandes b

asendatakse

„Benevolence International Foundation (teiste nimedega a) Al-Bir Al-Dawalia, b) BIF, c) BIF-USA, d) Mezhdunarodnyj Blagotvoritel’nyj Fond). Aadress: a) 8820, Mobile Avenue, 1 A, Oak Lawn, Illinois, 60453, Ameerika Ühendriigid, b) P.O. box 548, Worth, Illinois, 60482, Ameerika Ühendriigid, c) (varasem asukoht) 9838, S. Roberts Road, Suite 1 W, Palos Hills, Illinois, 60465, Ameerika Ühendriigid, d) (varasem asukoht) 20- 24, Branford Place, Suite 705, Newark, New Jersey, 07102, Ameerika Ühendriigid, e) P.O. box 1937, Khartoum, Sudaani Vabariik, f) Bangladeshi Rahvavabariik, g) Gaza sektor, h) Jeemeni Vabariik. Muu teave: a) tööandja identifitseerimisnumber: 36-3823186 (Ameerika Ühendriigid), b) fondi nimetus Madalmaades on: Stichting Benevolence International Nederland (BIN).”

järgmisega:

„Benevolence International Foundation (teiste nimedega a) Benevolent International Fund, b) BIF-Canada). Aadress: a) 2465, Cawthra Road, Unit 203, Mississauga, Ontario, L5A 3P2 Kanada; b) PO box 1508, Station B, Mississauga, Ontario, L4Y 4G2 Kanada; c) PO box 40015, 75, King Street South, Waterloo, Ontario, N2J 4V1 Kanada; d) 92, King Street, 201, Waterloo, Ontario, N2J 1P5 Kanada. Muu teave: seotud sihtasutusega Benevolence International Foundation. Artikli 2a lõike 4 punktis b nimetatud kuupäev: 21.11.2002.”

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 347/43 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 347/43

---

Komisjoni 21. juuni 2012. aasta määruse (EL) nr 601/2012 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ kohase kasvuhoonegaaside heite seire ja aruandluse kohta) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 181, 12. juuli 2012
  )

Leheküljel 41 artikli 25 lõike 1 viiendas reas

asendatakse

„3 664 t CO2/t C-ga,”

järgmisega:

„3,664 t CO2/t C-ga,”.

Leheküljel 45 artikli 36 lõike 3 kolmandas reas

asendatakse

„3 664 t CO2/t C.”

järgmisega:

„3,664 t CO2/t C.”

---

| 15.12.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 347/44 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 347/44

---

Nõukogu 18. jaanuari 2011. aasta rakendusmääruse (EL) nr 38/2010 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1292/2007, millega kehtestatakse Indiast pärit polüetüleentereftalaatkile impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 15, 20. jaanuar 2011
  )

Sisukorra lehel ja leheküljel 1

asendatakse pealkiri

järgmisega:

---