# Eiropas Savienības L 323/2012

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2012.323.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 323 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 55. sējums2012. gada 22. novembris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2012.323.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 323

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

55. sējums2012. gada 22. novembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Paziņojums saistībā ar to, ka starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti stājas spēkā Vienošanās starp Eiropas Savienību un Islandes Republiku, Lihtenšteinas Firstisti, Norvēģijas Karalisti un Šveices Konfederāciju par šo valstu līdzdalību to komiteju darbā, kuras palīdz Eiropas Komisijai īstenot izpildvaru attiecībā uz Šengenas acquis īstenošanu, piemērošanu un pilnveidošanu | 1 |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) Nr. 1088/2012 (2012. gada 20. novembris), ar ko 2013. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā | 2 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1089/2012 (2012. gada 19. novembris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 10 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1090/2012 (2012. gada 21. novembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 12 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1091/2012 (2012. gada 21. novembris), ar ko nosaka piešķīruma koeficientu, kurš jāpiemēro importa licenču pieteikumiem, kas iesniegti laikposmā no 2012. gada 9. novembra līdz 16. novembrim saskaņā ar III apakškvotu atbilstīgi tarifa kvotai parastajiem kviešiem, izņemot augstas kvalitātes parastos kviešus, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 1067/2008 | 14 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1092/2012 (2012. gada 21. novembris), ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 892/2012 2012./2013. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem | 15 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2012/713/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2012. gada 13. novembris) par to, lai Lietuva sāktu transportlīdzekļu reģistrācijas datu (TRD) automatizētu apmaiņu | 17 |
| | | 2012/714/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2012. gada 21. novembris), ar ko apstiprina Lietuvas dalību ciešākā sadarbībā attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai | 18 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Paziņojums saistībā ar to, ka starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti stājas spēkā Vienošanās starp Eiropas Savienību un Islandes Republiku, Lihtenšteinas Firstisti, Norvēģijas Karalisti un Šveices Konfederāciju par šo valstu līdzdalību to komiteju darbā, kuras palīdz Eiropas Komisijai īstenot izpildvaru attiecībā uz Šengenas acquis īstenošanu, piemērošanu un pilnveidošanu

acquis

1

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) Nr. 1088/2012 (2012. gada 20. novembris), ar ko 2013. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā

2

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1089/2012 (2012. gada 19. novembris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

10

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1090/2012 (2012. gada 21. novembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

12

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1091/2012 (2012. gada 21. novembris), ar ko nosaka piešķīruma koeficientu, kurš jāpiemēro importa licenču pieteikumiem, kas iesniegti laikposmā no 2012. gada 9. novembra līdz 16. novembrim saskaņā ar III apakškvotu atbilstīgi tarifa kvotai parastajiem kviešiem, izņemot augstas kvalitātes parastos kviešus, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 1067/2008

14

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1092/2012 (2012. gada 21. novembris), ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 892/2012 2012./2013. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

15

LĒMUMI

2012/713/ES

*

Padomes Lēmums (2012. gada 13. novembris) par to, lai Lietuva sāktu transportlīdzekļu reģistrācijas datu (TRD) automatizētu apmaiņu

17

2012/714/ES

*

Komisijas Lēmums (2012. gada 21. novembris), ar ko apstiprina Lietuvas dalību ciešākā sadarbībā attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai

18

| | | III   Citi tiesību akti |
| --- | --- | --- |
| | | EIROPAS EKONOMIKAS ZONA |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 206/11/COL (2011. gada 29. jūnijs) par hipotekāro aizdevumu shēmu (Islande) | 20 |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 232/11/COL (2011. gada 13. jūlijs) par paziņojumu attiecībā uz zemesgabala Nesøyveien 8, gnr. 32 bnr. 17 pārdošanu Askeras pašvaldībā (Norvēģija) | 32 |

III   Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 206/11/COL (2011. gada 29. jūnijs) par hipotekāro aizdevumu shēmu (Islande)

20

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 232/11/COL (2011. gada 13. jūlijs) par paziņojumu attiecībā uz zemesgabala Nesøyveien 8, gnr. 32 bnr. 17 pārdošanu Askeras pašvaldībā (Norvēģija)

Nesøyveien 8, gnr. 32 bnr. 17

32

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 22.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 323/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 323/1

---

Paziņojums saistībā ar to, ka starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti stājas spēkā Vienošanās starp Eiropas Savienību un Islandes Republiku, Lihtenšteinas Firstisti, Norvēģijas Karalisti un Šveices Konfederāciju par šo valstu līdzdalību to komiteju darbā, kuras palīdz Eiropas Komisijai īstenot izpildvaru attiecībā uz Šengenas acquis īstenošanu, piemērošanu un pilnveidošanu

Minētā vienošanās (1) tika parakstīta Briselē 2011. gada 22. septembrī. Tā kā procedūras, kas vajadzīgas, lai vienošanās stātos spēkā, starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti tika pabeigtas 2012. gada 31. oktobrī, attiecībā uz Norvēģijas Karalisti šī vienošanās stāsies spēkā 2012. gada 1. decembrī atbilstīgi vienošanās 7. pantam.

---

(1)  OV L 103, 13.4.2012., 4. lpp.

---

REGULAS

| 22.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 323/2 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 323/2

---

PADOMES REGULA (ES) Nr. 1088/2012

(2012. gada 20. novembris),

ar ko 2013. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) paredzēts, ka jānosaka pasākumi, kuri reglamentē piekļuvi ūdeņiem un resursiem un ilgtspējīgu zvejas darbību veikšanu, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus, jo īpaši Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) sagatavoto ziņojumu, kā arī ņemot vērā visus ieteikumus, kas saņemti no reģionālajām konsultatīvajām padomēm. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) paredzēts, ka jānosaka pasākumi, kuri reglamentē piekļuvi ūdeņiem un resursiem un ilgtspējīgu zvejas darbību veikšanu, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus, jo īpaši Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) sagatavoto ziņojumu, kā arī ņemot vērā visus ieteikumus, kas saņemti no reģionālajām konsultatīvajām padomēm.

| (2) | Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu zvejniecībām vai zvejniecību grupām un attiecīgā gadījumā jāparedz ar tām funkcionāli saistīti konkrēti nosacījumi. Zvejas iespējas būtu jāsadala starp dalībvalstīm tā, lai katrai dalībvalstij nodrošinātu zvejas darbību relatīvu stabilitāti katrā krājumā vai zvejniecībā, pienācīgi ņemot vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 2371/2002. |
| --- | --- |

(2)

Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu zvejniecībām vai zvejniecību grupām un attiecīgā gadījumā jāparedz ar tām funkcionāli saistīti konkrēti nosacījumi. Zvejas iespējas būtu jāsadala starp dalībvalstīm tā, lai katrai dalībvalstij nodrošinātu zvejas darbību relatīvu stabilitāti katrā krājumā vai zvejniecībā, pienācīgi ņemot vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 2371/2002.

| (3) | Kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus un vienlaikus nodrošinot taisnīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem, kā arī ņemot vērā viedokļus, ko ieinteresētās personas paudušas apspriešanās gaitā, jo īpaši sanāksmēs ar Zvejniecības un akvakultūras padomdevēju komiteju un attiecīgajām reģionālajām konsultatīvajām padomēm. |
| --- | --- |

(3)

Kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus un vienlaikus nodrošinot taisnīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem, kā arī ņemot vērā viedokļus, ko ieinteresētās personas paudušas apspriešanās gaitā, jo īpaši sanāksmēs ar Zvejniecības un akvakultūras padomdevēju komiteju un attiecīgajām reģionālajām konsultatīvajām padomēm.

| (4) | Krājumiem, kuriem izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, zvejas iespējas būtu jānosaka saskaņā ar minētajos plānos paredzētajiem noteikumiem. Tāpēc mencas krājumu nozvejas limiti un zvejas piepūles limiti Baltijas jūrā būtu jānosaka saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 1098/2007 (2007. gada 18. septembris), ar ko izveido daudzgadu plānu Baltijas jūras mencu krājumiem un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto (2) (turpmāk “Baltijas jūras mencu plāns”). |
| --- | --- |

(4)

Krājumiem, kuriem izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, zvejas iespējas būtu jānosaka saskaņā ar minētajos plānos paredzētajiem noteikumiem. Tāpēc mencas krājumu nozvejas limiti un zvejas piepūles limiti Baltijas jūrā būtu jānosaka saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 1098/2007 (2007. gada 18. septembris), ar ko izveido daudzgadu plānu Baltijas jūras mencu krājumiem un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto (2) (turpmāk “Baltijas jūras mencu plāns”).

| (5) | Ņemot vērā visjaunākos zinātniskos ieteikumus, ir iespējams uzsākt elastīgu Baltijas jūras mencu krājumu zvejas piepūles pārvaldību, neapdraudot Baltijas jūras mencu plāna mērķus un neradot lielāku zvejas izraisītu mirstību. Tāds elastīgums ļautu efektīvāk pārvaldīt zvejas piepūli gadījumos, kad kvotas dalībvalsts flotē nav vienlīdzīgi sadalītas, un veicinātu ātru reakciju uz kvotu apmaiņu. Tāpēc dalībvalstij būtu jāatļauj kuģiem, kas kuģo ar tās karogu, piešķirt papildu dienas, ko kuģis drīkst pavadīt ārpus ostas, ja vienlīdzīgs dienu skaits ir noņemts citiem kuģiem, kas kuģo ar minētās dalībvalsts karogu. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā visjaunākos zinātniskos ieteikumus, ir iespējams uzsākt elastīgu Baltijas jūras mencu krājumu zvejas piepūles pārvaldību, neapdraudot Baltijas jūras mencu plāna mērķus un neradot lielāku zvejas izraisītu mirstību. Tāds elastīgums ļautu efektīvāk pārvaldīt zvejas piepūli gadījumos, kad kvotas dalībvalsts flotē nav vienlīdzīgi sadalītas, un veicinātu ātru reakciju uz kvotu apmaiņu. Tāpēc dalībvalstij būtu jāatļauj kuģiem, kas kuģo ar tās karogu, piešķirt papildu dienas, ko kuģis drīkst pavadīt ārpus ostas, ja vienlīdzīgs dienu skaits ir noņemts citiem kuģiem, kas kuģo ar minētās dalībvalsts karogu.

| (6) | Uz šajā regulā noteikto zvejas iespēju izmantošanu būtu jāattiecina Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (3), un jo īpaši noteikumi par nozvejas un zvejas piepūles reģistrēšanu un informāciju par zvejas iespēju pilnīgas izmantošanas datiem. Tādēļ ir jāprecizē, kādi kodi attiecībā uz izkrāvumiem no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula, dalībvalstīm jālieto, sūtot Komisijai datus. |
| --- | --- |

(6)

Uz šajā regulā noteikto zvejas iespēju izmantošanu būtu jāattiecina Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (3), un jo īpaši noteikumi par nozvejas un zvejas piepūles reģistrēšanu un informāciju par zvejas iespēju pilnīgas izmantošanas datiem. Tādēļ ir jāprecizē, kādi kodi attiecībā uz izkrāvumiem no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula, dalībvalstīm jālieto, sūtot Komisijai datus.

| (7) | Saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), ar ko ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (4), ir jānosaka krājumi, uz kuriem attiecas dažādie minētajā regulā paredzētie pasākumi. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), ar ko ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (4), ir jānosaka krājumi, uz kuriem attiecas dažādie minētajā regulā paredzētie pasākumi.

| (8) | Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukumu un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas līdzekļus, ir svarīgi minēto zveju sākt no 2013. gada 1. janvāra. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas, |
| --- | --- |

(8)

Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukumu un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas līdzekļus, ir svarīgi minēto zveju sākt no 2013. gada 1. janvāra. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I   NODAĻA

VISPĀRĒJI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Baltijas jūrā 2013. gadam.

2. pants

Darbības joma

Šo regulu piemēro Savienības kuģiem, kas darbojas Baltijas jūrā.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) zonas” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas definēti I pielikumā Padomes Regulā (EK) Nr. 2187/2005 (2005. gada 21. decembris), ar ko nosaka tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā (5); |
| --- | --- |

a)

“Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) zonas” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas definēti I pielikumā Padomes Regulā (EK) Nr. 2187/2005 (2005. gada 21. decembris), ar ko nosaka tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā (5);

| b) | “Baltijas jūra” ir ICES 22.–32. apakšrajons; |
| --- | --- |

b)

“Baltijas jūra” ir ICES 22.–32. apakšrajons;

| c) | “Savienības kuģis” ir zvejas kuģis, kas kuģo ar dalībvalsts karogu un ir reģistrēts Savienībā; |
| --- | --- |

c)

“Savienības kuģis” ir zvejas kuģis, kas kuģo ar dalībvalsts karogu un ir reģistrēts Savienībā;

| d) | “kopējā pieļaujamā nozveja (KPN)” ir daudzums, ko katru gadu drīkst iegūt no katra krājuma; |
| --- | --- |

d)

“kopējā pieļaujamā nozveja (KPN)” ir daudzums, ko katru gadu drīkst iegūt no katra krājuma;

| e) | “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij; |
| --- | --- |

e)

“kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij;

| f) | “diena ārpus ostas” ir ikviens nepārtraukts 24 stundu laikposms vai tā daļa, kad kuģis neatrodas ostā. |
| --- | --- |

f)

“diena ārpus ostas” ir ikviens nepārtraukts 24 stundu laikposms vai tā daļa, kad kuģis neatrodas ostā.

II   NODAĻA

ZVEJAS IESPĒJAS

4. pants

KPN un sadalījums

KPN, kvotas un attiecīgā gadījumā ar to funkcionāli saistīti nosacījumi ir izklāstīti I pielikumā.

5. pants

Īpaši noteikumi par sadalījumu

1.   Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm neskar:

| a) | zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu; |
| --- | --- |

a)

zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu;

| b) | zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu; |
| --- | --- |

b)

zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu;

| c) | papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu; |
| --- | --- |

c)

papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu;

| d) | daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu; |
| --- | --- |

d)

daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu;

| e) | atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37., 105., 106. un 107. pantu. |
| --- | --- |

e)

atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37., 105., 106. un 107. pantu.

2.   Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu piemēro tiem krājumiem, uz kuriem attiecas piesardzības KPN, un minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas analītiskā KPN, ja vien šīs regulas I pielikumā nav noteikts citādi.

6. pants

Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi

Zivis no krājumiem, kuriem ir noteikti nozvejas limiti, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja nozveju guvuši tādas dalībvalsts kuģi, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta.

7. pants

Zvejas piepūles limiti

1.   Zvejas piepūles limiti ir noteikti II pielikumā.

2.   Šā panta 1. punktā minētos limitus piemēro arī ICES 27. un 28.2. apakšrajonā, ja vien Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1098/2007 29. panta 2. punktu nav pieņēmusi lēmumu minētajos apakšrajonos nepiemērot minētās regulas 8. panta 1. punkta b) apakšpunktā, 8. panta 3., 4. un 5. punktā un 13. pantā paredzētos ierobežojumus.

3.   Šā panta 1. punktā minētos limitus nepiemēro ICES 28.1. apakšrajonā, ja vien Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1098/2007 29. panta 4. punktu nav pieņēmusi lēmumu minētajā apakšrajonā piemērot Regulas (EK) Nr. 1098/2007 8. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 8. panta 3., 4. un 5. punktā paredzētos ierobežojumus.

III   NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

8. pants

Datu nosūtīšana

Kad dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu nosūta Komisijai datus par krājumu nozvejas izkrāvumiem, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus.

9. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2013. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 20. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

1

(2)  OV L 248, 22.9.2007., 1. lpp.

2

(3)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

3

(4)  OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.

4

(5)  OV L 349, 31.12.2005., 1. lpp.

5

---

I PIELIKUMS

KPN, KO PIEMĒRO SAVIENĪBAS KUĢIEM APGABALOS, KUROS SUGĀM UN APGABALIEM IR PAREDZĒTA KPN

Turpmāk tabulās ir noteiktas katra krājuma KPN un kvotas (dzīvsvara tonnās, ja nav norādīts citādi) un – attiecīgā gadījumā – ar tām funkcionāli saistītie nosacījumi.

Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz ICES zonām, ja nav norādīts citādi.

Katra apgabala zivju krājumi nosaukti sugas latīņu valodas nosaukumu alfabētiskā secībā.

Šīs regulas vajadzībām turpmāk sniegta atbilstības tabula ar sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem.

| Zinātniskais nosaukums | Trīsburtu kods | Vispārpieņemtais nosaukums |
| --- | --- | --- |
| Clupea harengus | HER | Reņģe |
| Gadus morhua | COD | Menca |
| Pleuronectes platessa | PLE | Jūras zeltplekste |
| Salmo salar | SAL | Lasis |
| Sprattus sprattus | SPR | Brētliņa |

Zinātniskais nosaukums

Trīsburtu kods

Vispārpieņemtais nosaukums

Clupea harengus

HER

Reņģe

Gadus morhua

COD

Menca

Pleuronectes platessa

PLE

Jūras zeltplekste

Salmo salar

SAL

Lasis

Sprattus sprattus

SPR

Brētliņa

| Suga | : | reņģe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

reņģe

Clupea harengus

| Zona | : | 30.–31. apakšrajons
  HER/3D30.; HER/3D31. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

30.–31. apakšrajons

HER/3D30.; HER/3D31.

Somija

86 905

Analītiskā KPN

Zviedrija

19 095

Savienība

106 000

KPN

106 000

| Suga | : | reņģe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

reņģe

Clupea harengus

| Zona | : | 22.–24. apakšrajons
  HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

22.–24. apakšrajons

HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24.

Dānija

3 617

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

14 234

Somija

2

Polija

3 357

Zviedrija

4 590

Savienība

25 800

KPN

25 800

| Suga | : | reņģe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

reņģe

Clupea harengus

| Zona | : | Savienības ūdeņi 25.–27., 28.2., 29. un 32. apakšrajonā
  HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.2; HER/3D29.; HER/3D32. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Savienības ūdeņi 25.–27., 28.2., 29. un 32. apakšrajonā

HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.2; HER/3D29.; HER/3D32.

Dānija

1 984

Analītiskā KPN

Vācija

526

Igaunija

10 131

Somija

19 776

Latvija

2 500

Lietuva

2 633

Polija

22 468

Zviedrija

30 162

Savienība

90 180

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | reņģe

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

reņģe

Clupea harengus

| Zona | : | 28.1. apakšrajons
  HER/03D.RG |
| --- | --- | --- |

Zona

:

28.1. apakšrajons

HER/03D.RG

Igaunija

14 120

Analītiskā KPN

Latvija

16 456

Savienība

30 576

KPN

30 576

| Suga | : | menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Suga

:

menca

Gadus morhua

| Zona | : | Savienības ūdeņi 25.–32. apakšrajonā
  COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Savienības ūdeņi 25.–32. apakšrajonā

COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32.

Dānija

14 143

Analītiskā KPN

Vācija

5 626

Igaunija

1 378

Somija

1 082

Latvija

5 259

Lietuva

3 464

Polija

16 285

Zviedrija

14 328

Savienība

61 565

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | menca

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Suga

:

menca

Gadus morhua

| Zona | : | 22.–24. apakšrajons
  COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

22.–24. apakšrajons

COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24.

Dānija

8 749

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

4 277

Igaunija

194

Somija

172

Latvija

724

Lietuva

469

Polija

2 341

Zviedrija

3 117

Savienība

20 043

KPN

20 043

| Suga | : | jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Suga

:

jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

| Zona | : | Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā
  PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32.

Dānija

2 443

Piesardzības KPN

Vācija

271

Polija

511

Zviedrija

184

Savienība

3 409

KPN

3 409

| Suga | : | lasis

  Salmo salar |
| --- | --- | --- |

Suga

:

lasis

Salmo salar

| Zona | : | Savienības ūdeņi 22.–31. apakšrajonā
  SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Savienības ūdeņi 22.–31. apakšrajonā

SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31.

Dānija

22 538 (1)

Analītiskā KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

2 508 (1)

Igaunija

2 291 (1)

Somija

28 103 (1)

Latvija

14 335 (1)

Lietuva

1 685 (1)

Polija

6 837 (1)

Zviedrija

30 465 (1)

Savienība

108 762 (1)

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | lasis

  Salmo salar |
| --- | --- | --- |

Suga

:

lasis

Salmo salar

| Zona | : | Savienības ūdeņi 32. apakšrajonā
  SAL/3D32. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Savienības ūdeņi 32. apakšrajonā

SAL/3D32.

Igaunija

1 581 (2)

Piesardzības KPN

Somija

13 838 (2)

Savienība

15 419 (2)

KPN

Nepiemēro

| Suga | : | brētliņa

  Sprattus sprattus |
| --- | --- | --- |

Suga

:

brētliņa

Sprattus sprattus

| Zona | : | Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā
  SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā

SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32.

Dānija

24 659 (3)

Analītiskā KPN

Vācija

15 622 (3)

Igaunija

28 634 (3)

Somija

12 908 (3)

Latvija

34 583 (3)

Lietuva

12 510 (3)

Polija

73 392 (3)

Zviedrija

47 670 (3)

Savienība

249 978

KPN

Nepiemēro

---

(1)  Zivju skaits.

(2)  Zivju skaits.

(3)  Vismaz 92 % no izkrāvumiem, kurus atskaita no kvotas, ir jābūt brētliņām. Reņģu piezveja jāatskaita no atlikušajiem kvotas 8 % (HER/*3BCDC).

---

II PIELIKUMS

ZVEJAS PIEPŪLES LIMITI

| 1. | Dalībvalstis zvejas kuģiem, kas kuģo ar to karogu un kas zvejo ar traļiem, dāņu vadiem vai līdzīgiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 90 mm, ar žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai vairāksienu tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 90 mm, ar gruntī nostiprinātām āķu rindām, āķu jedām, izņemot peldošas āķu jedas, rokas āķu rindas un džiga aprīkojumu, piešķir tiesības pavadīt līdz:






  a) | 163 dienām ārpus ostas ICES 22.–24. apakšrajonā, izņemot laikposmu no 1. līdz 30. aprīlim, kad piemēro Regulas (EK) Nr. 1098/2007 8. panta 1. punkta a) apakšpunktu; un |
| --- | --- | --- |

1.

Dalībvalstis zvejas kuģiem, kas kuģo ar to karogu un kas zvejo ar traļiem, dāņu vadiem vai līdzīgiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 90 mm, ar žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai vairāksienu tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 90 mm, ar gruntī nostiprinātām āķu rindām, āķu jedām, izņemot peldošas āķu jedas, rokas āķu rindas un džiga aprīkojumu, piešķir tiesības pavadīt līdz:

a)

163 dienām ārpus ostas ICES 22.–24. apakšrajonā, izņemot laikposmu no 1. līdz 30. aprīlim, kad piemēro Regulas (EK) Nr. 1098/2007 8. panta 1. punkta a) apakšpunktu; un

| b) | 160 dienām ārpus ostas ICES 25.–28. apakšrajonā, izņemot laikposmu no 1. jūlija līdz 31. augustam, kad piemēro Regulas (EK) Nr. 1098/2007 8. panta 1. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

b)

160 dienām ārpus ostas ICES 25.–28. apakšrajonā, izņemot laikposmu no 1. jūlija līdz 31. augustam, kad piemēro Regulas (EK) Nr. 1098/2007 8. panta 1. punkta b) apakšpunktu.

| 2. | Maksimālais dienu skaits, ko kuģis gada laikā drīkst pavadīt ārpus ostas un atrasties abos 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajos apgabalos, zvejojot ar zvejas rīkiem, kas precizēti 1. punktā, nedrīkst pārsniegt maksimālo dienu skaitu, kas noteikts zvejai kādā no abiem šiem apgabaliem. |
| --- | --- |

2.

Maksimālais dienu skaits, ko kuģis gada laikā drīkst pavadīt ārpus ostas un atrasties abos 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajos apgabalos, zvejojot ar zvejas rīkiem, kas precizēti 1. punktā, nedrīkst pārsniegt maksimālo dienu skaitu, kas noteikts zvejai kādā no abiem šiem apgabaliem.

| 3. | Atkāpjoties no 1. un 2. punkta un ja tas vajadzīgs efektīvai zvejas iespēju pārvaldībai, dalībvalsts var kuģiem, kas kuģo ar tās karogu, piešķirt papildu dienas ārpus ostas, ja līdzvērtīgs ārpus ostas pavadāmu dienu skaits ir noņemts citiem kuģiem, kas kuģo ar tās karogu, uz kuriem attiecas piepūles ierobežojumi tajā pašā apgabalā, un ja katra tāda kuģa jauda (kW), kuram dienas ir noņemtas, ir vienāda ar saņēmēja kuģa jaudu vai lielāka par to. Saņēmēju kuģu skaits nevar pārsniegt 15 % no kopējā attiecīgās dalībvalsts kuģu skaita, kā norādīts 1. punktā. |
| --- | --- |

3.

Atkāpjoties no 1. un 2. punkta un ja tas vajadzīgs efektīvai zvejas iespēju pārvaldībai, dalībvalsts var kuģiem, kas kuģo ar tās karogu, piešķirt papildu dienas ārpus ostas, ja līdzvērtīgs ārpus ostas pavadāmu dienu skaits ir noņemts citiem kuģiem, kas kuģo ar tās karogu, uz kuriem attiecas piepūles ierobežojumi tajā pašā apgabalā, un ja katra tāda kuģa jauda (kW), kuram dienas ir noņemtas, ir vienāda ar saņēmēja kuģa jaudu vai lielāka par to. Saņēmēju kuģu skaits nevar pārsniegt 15 % no kopējā attiecīgās dalībvalsts kuģu skaita, kā norādīts 1. punktā.

---

| 22.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 323/10 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 323/10

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1089/2012

(2012. gada 19. novembris)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienveidīgu piemērošanu, ir jāpieņem noteikumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Minētie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kas pilnīgi vai daļēji balstās uz KN vai pievieno tai papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem, lai piemērotu tarifu un citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību.

| (3) | Šīs regulas pielikuma tabulas 1. slejā aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. slejā norādīto KN kodu atbilstīgi 3. slejā noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Šīs regulas pielikuma tabulas 1. slejā aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem būtu jāklasificē saskaņā ar minētās tabulas 2. slejā norādīto KN kodu atbilstīgi 3. slejā noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2). |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikuma tabulas 1. slejā aprakstītās preces kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar tabulas 2. slejā norādīto KN kodu.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, ko izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 19. novembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Elektroniska ierīce (tā sauktais multi-switch) korpusā, kura izmēri ir aptuveni 26 × 12 × 7 cm, aprīkota ar šādiem savienojumiem:






  — | 4 starpfrekvences signāla ievadi ar līmeņa regulatoru zema trokšņa bloku (LNB) lejuppārveidotājiem, |

Preču apraksts

Klasifikācija (KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

Elektroniska ierīce (tā sauktais multi-switch) korpusā, kura izmēri ir aptuveni 26 × 12 × 7 cm, aprīkota ar šādiem savienojumiem:

—

4 starpfrekvences signāla ievadi ar līmeņa regulatoru zema trokšņa bloku (LNB) lejuppārveidotājiem,

| — | 1 ievads ar līmeņa regulatoru zemes televīzijas antenām, |
| --- | --- |

—

1 ievads ar līmeņa regulatoru zemes televīzijas antenām,

| — | 4 izvadi satelītuztvērēju pieslēgšanai. |
| --- | --- |

—

4 izvadi satelītuztvērēju pieslēgšanai.

Tai ir iebūvēts pastiprinātājs, lai kompensētu zudumu kabelī.

Ierīce ir paredzēta izmantošanai daudzabonentu sistēmās televīzijas signālu uztveršanai ar satelītu, piemēram, quad LNB sistēmās. Tā dod iespēju vairākiem satelītuztvērējiem uztvert dažādus televīzijas signālus, izmantojot vienu satelītantenu, bet nepārveidojot un nemodificējot signālus.

Ierīce ļauj arī izplatīt vienu virszemes televīzijas signālu.

8543 70 90

Klasifikācija noteikta, ievērojot 1. un 6. vispārīgo kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumu un KN kodu 8543, 8543 70 un 8543 70 90 formulējumu.

Ņemot vērā to, ka ierīce ļauj tikai izplatīt televīzijas signālus un ka satelītantena var darboties bez ierīces, tā nav uzskatāma par būtiski vajadzīgu antenas darbībai. Tā rezultātā klasificēt kā antenas daļu pozīcijā 8529 nav iespējams.

Tādējādi ierīce klasificējama ar KN kodu 8543 70 90 kā iekārta ar atsevišķu funkciju, kas nav minēta vai iekļauta citur 85. nodaļā.

---

| 22.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 323/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 323/12

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1090/2012

(2012. gada 21. novembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 21. novembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 35,4 |
| MA | 46,4 |
| MK | 32,3 |
| TN | 73,5 |
| TR | 69,6 |
| ZZ | 51,4 |
| 0707 00 05 | AL | 56,9 |
| EG | 209,3 |
| MK | 42,0 |
| TR | 119,2 |
| ZZ | 106,9 |
| 0709 93 10 | MA | 129,8 |
| TR | 103,8 |
| ZZ | 116,8 |
| 0805 20 10 | MA | 91,9 |
| ZZ | 91,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 65,5 |
| HR | 57,9 |
| TR | 83,0 |
| ZA | 193,6 |
| ZZ | 100,0 |
| 0805 50 10 | TR | 86,1 |
| ZA | 49,1 |
| ZZ | 67,6 |
| 0808 10 80 | CA | 156,2 |
| CN | 79,8 |
| MK | 37,9 |
| US | 174,2 |
| ZA | 128,2 |
| ZZ | 115,3 |
| 0808 30 90 | CN | 76,4 |
| TR | 106,9 |
| US | 136,8 |
| ZZ | 106,7 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

AL

35,4

MA

46,4

MK

32,3

TN

73,5

TR

69,6

ZZ

51,4

0707 00 05

AL

56,9

EG

209,3

MK

42,0

TR

119,2

ZZ

106,9

0709 93 10

MA

129,8

TR

103,8

ZZ

116,8

0805 20 10

MA

91,9

ZZ

91,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

65,5

HR

57,9

TR

83,0

ZA

193,6

ZZ

100,0

0805 50 10

TR

86,1

ZA

49,1

ZZ

67,6

0808 10 80

CA

156,2

CN

79,8

MK

37,9

US

174,2

ZA

128,2

ZZ

115,3

0808 30 90

CN

76,4

TR

106,9

US

136,8

ZZ

106,7

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

| 22.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 323/14 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 323/14

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1091/2012

(2012. gada 21. novembris),

ar ko nosaka piešķīruma koeficientu, kurš jāpiemēro importa licenču pieteikumiem, kas iesniegti laikposmā no 2012. gada 9. novembra līdz 16. novembrim saskaņā ar III apakškvotu atbilstīgi tarifa kvotai parastajiem kviešiem, izņemot augstas kvalitātes parastos kviešus, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 1067/2008

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1067/2008 (3) tika atvērta ikgadēja importa tarifa kvota 3 112 030 tonnu apmērā parastajiem kviešiem, izņemot augstas kvalitātes parastos kviešus. Šī kvota ir sadalīta četrās apakškvotās. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1067/2008 (3) tika atvērta ikgadēja importa tarifa kvota 3 112 030 tonnu apmērā parastajiem kviešiem, izņemot augstas kvalitātes parastos kviešus. Šī kvota ir sadalīta četrās apakškvotās.

| (2) | Ar Regulas (EK) Nr. 1067/2008 3. panta 3. punktu III apakškvotu (ar kārtas numuru 09.4125) iedala četrās ceturkšņa daļās, no kurām 4. apakšperiodā katrā pa 594 596 tonnām, laikposmam no 2012. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim. |
| --- | --- |

(2)

Ar Regulas (EK) Nr. 1067/2008 3. panta 3. punktu III apakškvotu (ar kārtas numuru 09.4125) iedala četrās ceturkšņa daļās, no kurām 4. apakšperiodā katrā pa 594 596 tonnām, laikposmam no 2012. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim.

| (3) | No paziņojuma, kas izdarīts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1067/2008 4. panta 3. punktu, izriet, ka pieteikumi, kuri saskaņā ar minētās regulas 4. panta 1. punkta otro daļu iesniegti laikposmā no 2012. gada 9. novembra pulksten 13.00 līdz 2012. gada 16. novembrim pulksten 13.00 (Briseles laiks), attiecas uz daudzumiem, kas pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, ko piemēro pieprasītajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(3)

No paziņojuma, kas izdarīts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1067/2008 4. panta 3. punktu, izriet, ka pieteikumi, kuri saskaņā ar minētās regulas 4. panta 1. punkta otro daļu iesniegti laikposmā no 2012. gada 9. novembra pulksten 13.00 līdz 2012. gada 16. novembrim pulksten 13.00 (Briseles laiks), attiecas uz daudzumiem, kas pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, ko piemēro pieprasītajiem daudzumiem.

| (4) | Tāpat jāpārtrauc izdot importa licences par kārtējo kvotas periodu saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1067/2008 minēto III apakškvotu. |
| --- | --- |

(4)

Tāpat jāpārtrauc izdot importa licences par kārtējo kvotas periodu saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1067/2008 minēto III apakškvotu.

| (5) | Lai nodrošinātu importa licenču izdošanas procedūras efektīvu pārvaldību, šai regulai jāstājas spēkā nekavējoties pēc tās publicēšanas, |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu importa licenču izdošanas procedūras efektīvu pārvaldību, šai regulai jāstājas spēkā nekavējoties pēc tās publicēšanas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Par visiem importa licenču pieteikumiem, kas attiecas uz Regulas (EK) Nr. 1067/2008 3. panta 1. punktā minēto III apakškvotu un kas iesniegti laikposmā no 2012. gada 9. novembra pulksten 13.00 līdz 2012. gada 16. novembrim pulksten 13.00 (Briseles laiks), izdod licenci par pieprasītajiem daudzumiem, piemērojot tiem piešķīruma koeficientu 50 % apmērā.

2.   Aptur importa licenču izdošanu par kārtējo kvotas periodu attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1067/2008 3. panta 1. punktā minētās III apakškvotas daudzumiem, kas pieprasīti no 2012. gada 16. novembra pulksten 13.00 (Briseles laiks).

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 21. novembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

2

(3)  OV L 290, 31.10.2008., 3. lpp.

3

---

| 22.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 323/15 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 323/15

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1092/2012

(2012. gada 21. novembris),

ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 892/2012 2012./2013. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2012./2013. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 892/2012 (3). Jaunākie grozījumi šajās cenās un nodokļos izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1087/2012 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2012./2013. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 892/2012 (3). Jaunākie grozījumi šajās cenās un nodokļos izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1087/2012 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 951/2006 36. pantam. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 951/2006 36. pantam.

| (3) | Tā kā šī pasākuma piemērošana jānodrošina iespējami drīzāk pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā, |
| --- | --- |

(3)

Tā kā šī pasākuma piemērošana jānodrošina iespējami drīzāk pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 892/2012 2012./2013. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 951/2006 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 21. novembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

2

(3)  OV L 263, 28.9.2012., 37. lpp.

3

(4)  OV L 322, 21.11.2012., 6. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2012. gada 22. novembra piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 12 10 (1) | 36,41 | 0,23 |
| 1701 12 90 (1) | 36,41 | 3,68 |
| 1701 13 10 (1) | 36,41 | 0,36 |
| 1701 13 90 (1) | 36,41 | 3,98 |
| 1701 14 10 (1) | 36,41 | 0,36 |
| 1701 14 90 (1) | 36,41 | 3,98 |
| 1701 91 00 (2) | 40,96 | 5,18 |
| 1701 99 10 (2) | 40,96 | 2,05 |
| 1701 99 90 (2) | 40,96 | 2,05 |
| 1702 90 95 (3) | 0,41 | 0,27 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 12 10 (1)

36,41

0,23

1701 12 90 (1)

36,41

3,68

1701 13 10 (1)

36,41

0,36

1701 13 90 (1)

36,41

3,98

1701 14 10 (1)

36,41

0,36

1701 14 90 (1)

36,41

3,98

1701 91 00 (2)

40,96

5,18

1701 99 10 (2)

40,96

2,05

1701 99 90 (2)

40,96

2,05

1702 90 95 (3)

0,41

0,27

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

LĒMUMI

| 22.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 323/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 323/17

---

PADOMES LĒMUMS

(2012. gada 13. novembris)

par to, lai Lietuva sāktu transportlīdzekļu reģistrācijas datu (TRD) automatizētu apmaiņu

(2012/713/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2008/615/TI (2008. gada 23. jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 25. pantu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2008/616/TI (2008. gada 23. jūnijs) par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI (2), un jo īpaši tā 20. pantu un pielikuma 4. nodaļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Protokolu par pārejas noteikumiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas Kopienas dibināšanas līgumam, tādu aktu tiesiskās sekas, kurus Savienības iestādes un struktūras pieņēmušas, pirms stājās spēkā Lisabonas līgums, paliek nemainīgas tiktāl, ciktāl minētie akti netiks atcelti, anulēti vai grozīti, piemērojot Līgumus. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Protokolu par pārejas noteikumiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas Kopienas dibināšanas līgumam, tādu aktu tiesiskās sekas, kurus Savienības iestādes un struktūras pieņēmušas, pirms stājās spēkā Lisabonas līgums, paliek nemainīgas tiktāl, ciktāl minētie akti netiks atcelti, anulēti vai grozīti, piemērojot Līgumus.

| (2) | Tādējādi Lēmuma 2008/615/TI 25. pants ir piemērojams, un Padomei ir jāpieņem vienprātīgs lēmums par to, vai dalībvalstis ir īstenojušas minētā lēmuma 6. nodaļas noteikumus. |
| --- | --- |

(2)

Tādējādi Lēmuma 2008/615/TI 25. pants ir piemērojams, un Padomei ir jāpieņem vienprātīgs lēmums par to, vai dalībvalstis ir īstenojušas minētā lēmuma 6. nodaļas noteikumus.

| (3) | Lēmuma 2008/616/TI 20. pantā ir noteikts, ka Lēmuma 2008/615/TI 25. panta 2. punktā minētos lēmumus pieņem, pamatojoties uz izvērtējuma ziņojumiem, kuru pamatā ir anketa. Attiecībā uz datu automatizētu apmaiņu saskaņā ar Lēmuma 2008/615/TI 2. nodaļu izvērtējuma ziņojuma pamatā ir jābūt izvērtējuma inspekcijai un izmēģinājuma darbībām. |
| --- | --- |

(3)

Lēmuma 2008/616/TI 20. pantā ir noteikts, ka Lēmuma 2008/615/TI 25. panta 2. punktā minētos lēmumus pieņem, pamatojoties uz izvērtējuma ziņojumiem, kuru pamatā ir anketa. Attiecībā uz datu automatizētu apmaiņu saskaņā ar Lēmuma 2008/615/TI 2. nodaļu izvērtējuma ziņojuma pamatā ir jābūt izvērtējuma inspekcijai un izmēģinājuma darbībām.

| (4) | Saskaņā ar Lēmuma 2008/616/TI pielikuma 4. nodaļas 1.1. punktu Padomes attiecīgās darba grupas izstrādātā anketa attiecas uz katru no automatizētās datu apmaiņas paņēmieniem un dalībvalstij tā ir jāaizpilda, tiklīdz dalībvalsts uzskata, ka tā izpilda priekšnosacījumus, lai veiktu attiecīgās kategorijas datu apmaiņu. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Lēmuma 2008/616/TI pielikuma 4. nodaļas 1.1. punktu Padomes attiecīgās darba grupas izstrādātā anketa attiecas uz katru no automatizētās datu apmaiņas paņēmieniem un dalībvalstij tā ir jāaizpilda, tiklīdz dalībvalsts uzskata, ka tā izpilda priekšnosacījumus, lai veiktu attiecīgās kategorijas datu apmaiņu.

| (5) | Lietuva ir aizpildījusi anketu par datu aizsardzību un anketu par transportlīdzekļu reģistrācijas datiem (TRD). |
| --- | --- |

(5)

Lietuva ir aizpildījusi anketu par datu aizsardzību un anketu par transportlīdzekļu reģistrācijas datiem (TRD).

| (6) | Lietuva ir veikusi sekmīgas izmēģinājuma darbības ar Nīderlandi. |
| --- | --- |

(6)

Lietuva ir veikusi sekmīgas izmēģinājuma darbības ar Nīderlandi.

| (7) | Lietuvā ir notikusi izvērtējuma inspekcija, un Beļģijas/Nīderlandes izvērtējuma grupa ir sagatavojusi ziņojumu par izvērtējuma inspekciju un nosūtījusi to Padomes attiecīgajai darba grupai. |
| --- | --- |

(7)

Lietuvā ir notikusi izvērtējuma inspekcija, un Beļģijas/Nīderlandes izvērtējuma grupa ir sagatavojusi ziņojumu par izvērtējuma inspekciju un nosūtījusi to Padomes attiecīgajai darba grupai.

| (8) | Padomei ir iesniegts vispārējs izvērtējuma ziņojums, kurā apkopoti anketas, izvērtējuma inspekcijas un izmēģinājuma darbību rezultāti attiecībā uz TRD, |
| --- | --- |

(8)

Padomei ir iesniegts vispārējs izvērtējuma ziņojums, kurā apkopoti anketas, izvērtējuma inspekcijas un izmēģinājuma darbību rezultāti attiecībā uz TRD,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Attiecībā uz transportlīdzekļu reģistrācijas datu (TRD) automatizētu meklēšanu Lietuva ir pilnībā īstenojusi Lēmuma 2008/615/TI 6. nodaļā paredzētos vispārējos datu aizsardzības noteikumus un atbilstīgi minētā lēmuma 12. pantam ir tiesīga saņemt un sniegt personas datus no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2012. gada 13. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. SHIARLY

---

(1)  OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.

1

(2)  OV L 210, 6.8.2008., 12. lpp.

2

---

| 22.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 323/18 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 323/18

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2012. gada 21. novembris),

ar ko apstiprina Lietuvas dalību ciešākā sadarbībā attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai

(2012/714/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 328. panta 1. punktu un 331. panta 1. punktu,

ņemot vērā Padomes 2010. gada 12. jūlija Lēmumu 2010/405/ES, ar kuru atļauj ciešāku sadarbību attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai (1),

ņemot vērā Padomes 2010. gada 20. decembra Regulu (ES) Nr. 1259/2010, ar kuru īsteno ciešāku sadarbību attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai (2),

ņemot vērā Lietuvas paziņojumu par nodomu piedalīties ciešākā sadarbībā attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai,

tā kā:

| (1) | Padome 2010. gada 12. jūlijā nolēma atļaut ciešāku sadarbību starp Beļģiju, Bulgāriju, Vāciju, Spāniju, Franciju, Itāliju, Latviju, Luksemburgu, Ungāriju, Maltu, Austriju, Portugāli, Rumāniju un Slovēniju attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2010. gada 12. jūlijā nolēma atļaut ciešāku sadarbību starp Beļģiju, Bulgāriju, Vāciju, Spāniju, Franciju, Itāliju, Latviju, Luksemburgu, Ungāriju, Maltu, Austriju, Portugāli, Rumāniju un Slovēniju attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai.

| (2) | Padome 2010. gada 20. decembrī pieņēma Regulu (ES) Nr. 1259/2010, ar kuru īsteno ciešāku sadarbību attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 20. decembrī pieņēma Regulu (ES) Nr. 1259/2010, ar kuru īsteno ciešāku sadarbību attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai.

| (3) | Lietuva paziņoja par nodomu piedalīties ciešākā sadarbībā attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai, 2012. gada 25. maija vēstulē, ko Komisija reģistrēja kā saņemtu 2012. gada 19. jūnijā. |
| --- | --- |

(3)

Lietuva paziņoja par nodomu piedalīties ciešākā sadarbībā attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai, 2012. gada 25. maija vēstulē, ko Komisija reģistrēja kā saņemtu 2012. gada 19. jūnijā.

| (4) | Komisija atzīmē, ka Lēmums 2010/405/ES neparedz īpašus nosacījumus dalībai ciešākā sadarbībā attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai, un ka Lietuvas dalība stiprinās šo ciešāko sadarbību. |
| --- | --- |

(4)

Komisija atzīmē, ka Lēmums 2010/405/ES neparedz īpašus nosacījumus dalībai ciešākā sadarbībā attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai, un ka Lietuvas dalība stiprinās šo ciešāko sadarbību.

| (5) | Tādēļ jāapstiprina Lietuvas dalība ciešākā sadarbībā attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ jāapstiprina Lietuvas dalība ciešākā sadarbībā attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai.

| (6) | Komisijai jāpieņem pārejas posma pasākumi attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 1259/2010 piemērošanu Lietuvai. |
| --- | --- |

(6)

Komisijai jāpieņem pārejas posma pasākumi attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 1259/2010 piemērošanu Lietuvai.

| (7) | Regulai (ES) Nr. 1259/2010 jāstājas spēkā Lietuvā nākamajā dienā pēc šā lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(7)

Regulai (ES) Nr. 1259/2010 jāstājas spēkā Lietuvā nākamajā dienā pēc šā lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lietuvas dalība ciešākā sadarbībā

1.   Attiecībā uz Lietuvu tiek apstiprināta ar Lēmumu 2010/405/ES atļautā ciešāka sadarbība attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai.

2.   Regula (ES) Nr. 1259/2010 ir piemērojama Lietuvai saskaņā ar šo lēmumu.

2. pants

Informācija, ko sniedz Lietuva

Līdz 2013. gada 22. augustam Lietuva dara Komisijai zināmus savus tiesību aktu noteikumus – ja tādi ir – attiecībā uz:

| a) | formālām prasībām, kas attiecas uz vienošanos par piemērojamo tiesību aktu izvēli saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1259/2010 7. panta 2. līdz 4. punktu; un |
| --- | --- |

a)

formālām prasībām, kas attiecas uz vienošanos par piemērojamo tiesību aktu izvēli saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1259/2010 7. panta 2. līdz 4. punktu; un

| b) | iespēju norādīt piemērojamos tiesību aktus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1259/2010 5. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

b)

iespēju norādīt piemērojamos tiesību aktus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1259/2010 5. panta 3. punktu.

3. pants

Pārejas noteikumi Lietuvai

1.   Regulu (ES) Nr. 1259/2010 piemēro Lietuvai tikai attiecībā uz uzsāktu tiesvedību un Regulas (ES) Nr. 1259/2010 5. pantā minētā veida vienošanos, kas noslēgta, sākot no 2014. gada 22. maija.

Tomēr vienošanās par piemērojamo tiesību aktu izvēli, kura ir noslēgta pirms 2014. gada 22. maija, arī ir spēkā Lietuvā, ar noteikumu, ka tā atbilst Regulas (ES) Nr. 1259/2010 6. un 7. pantam.

2.   Regula (ES) Nr. 1259/2010 neskar vienošanās par piemērojamo tiesību aktu izvēli, kas ir noslēgtas saskaņā ar tās iesaistītās dalībvalsts tiesību aktiem, kuras tiesā prasība ir celta pirms 2014. gada 22. maija.

4. pants

Regulas (ES) Nr. 1259/2010 stāšanās spēkā un piemērošanas diena Lietuvā

Regula (ES) Nr. 1259/2010 stājas spēkā Lietuvā nākamajā dienā pēc šā lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Regula (ES) Nr. 1259/2010 piemērojama Lietuvai no 2014. gada 22. maija.

5. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2012. gada 21. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 189, 22.7.2010., 12. lpp.

1

(2)  OV L 343, 29.12.2010., 10. lpp.

2

---

III Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

| 22.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 323/20 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 323/20

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 206/11/COL

(2011. gada 29. jūnijs)

par hipotekāro aizdevumu shēmu (Islande)

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 61. pantu un 26. protokolu,

ņemot vērā EBTA valstu Nolīgumu par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi un jo īpaši tā 24. pantu,

ņemot vērā Uzraudzības iestādes un Tiesas izveides nolīguma 3. protokola (“3. protokols”) I daļas 1. pantu un II daļas 7. panta 5. punktu,

ņemot vērā Uzraudzības iestādes 2004. gada 14. jūlija Lēmumu par 3. protokola II daļas 27. pantā minētajiem īstenošanas noteikumiem (1),

Pēc tam, kad saskaņā ar 3. protokola II daļas 6. panta 1. punktu ieinteresētās personas aicinātas (2) iesniegt savus apsvērumus par šo lēmumu, un ņemot vērā šos apsvērumus,

TĀ KĀ:

I.   FAKTI

1.   PROCEDŪRA

No 2008. gada oktobra līdz decembrim EBTA Uzraudzības iestādei (“Uzraudzības iestāde”) un Islandes iestādēm notika pirmspaziņošanas diskusijas saistībā ar hipotekāro aizdevumu iegādes shēmas (“hipotekāro aizdevumu shēma”) ieviešanu. Šajā saistībā Islandes iestādes Uzraudzības iestādei iesniedza trīs vēstules, kas datētas ar 2008. gada 14. oktobri (Notikums Nr. 494902), 2008. gada 3. novembri (Notikums Nr. 496979) un 2008. gada 3. decembri (Notikums Nr. 500670).

2009. gada 27. maijā Islandes iestādes paziņoja Uzraudzības iestādei par hipotekāro aizdevumu shēmu (Notikums Nr. 519720).

Ar 2009. gada 25. jūnija vēstuli (Notikums Nr. 520515) un 2009. gada 29. jūnija e-pasta vēstuli (Notikums Nr. 523605) Uzraudzības iestāde aicināja Islandes iestādes sniegt papildu informāciju. Islandes iestādes atbildēja ar vēstuli 2009. gada 27. jūlijā (Notikums Nr. 525671) un 2009. gada 28. augustā (Notikums Nr. 528493).

Lieta tika apspriesta arī konferences zvana laikā starp Uzraudzības iestādi un Islandes iestādēm 2009. gada 1. jūlijā un atkārtoti 2009. gada 4. novembrī valsts atbalsta paketes sanāksmē Islandē.

Ar 2009. gada 16. novembra vēstuli (Notikums Nr. 536644) Uzraudzības iestāde lūdza informāciju, lai varētu sekot diskusijām. Islandes iestādes atbildēja 2009. gada 25. novembrī (Notikums Nr. 538088).

Ar 2010. gada 10. marta vēstuli (Notikums Nr. 548915) Uzraudzības iestāde informēja Islandes iestādes, ka attiecībā uz hipotekāro aizdevumu shēmu tā ir nolēmusi sākt Uzraudzības iestādes un Tiesas izveides nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktā noteikto procedūru.

Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 76/10/COL sākt šo procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tā EEZ papildinājumā 2010. gada 14. oktobrī (3). Uzraudzības iestāde uzaicināja ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus, bet šādus apsvērumus nesaņēma.

Ar 2010. gada 3. maija vēstuli Islandes iestādes iesniedza apsvērumus attiecībā uz Uzraudzības iestādes Lēmumu Nr. 76/10/COL uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru (Notikums Nr. 555824 un Nr. 555999).

2010. gada 25. maijā Islandes iestādes iesniedza papildu informāciju, tostarp ekspertu atzinumu (Notikums Nr. 558177 un Nr. 558531).

Uzraudzības iestāde un Islandes iestādes lietu apsprieda 2010. gada 1. jūnijā valsts atbalsta paketes sanāksmē Islandē.

2.   PASĀKUMU RAKSTUROJUMS

2.1.   Vispārīga informācija

Globālās finanšu krīzes rezultātā 2008. un 2009. gadā vairākas Islandes finanšu iestādes saskārās ar nepietiekamu likviditāti un ierobežotu kredītu piedāvājumu. Reaģējot uz krīzi, Islandes iestādes pieņēma vairākus pasākumus ar mērķi nodrošināt finanšu tirgus darbību Islandē.

Viens šāds pasākums bija ieviest hipotekāro aizdevumu shēmu, saskaņā ar kuru Islandes Mājokļu aģentūra (Mājokļu finansēšanas fonds (Íbúðalánasjóður)) tiek pilnvarota pārņemt hipotekāros kredītus no konkrētām finanšu iestādēm Islandē apmaiņā pret Mājokļu finansēšanas fonda (MFF) obligācijām – veicot sava veida pastāvīgu aktīvu mijmaiņu. Tad finanšu iestādes var izmantot MFF obligācijas kā nodrošinājumu naudas līdzekļu aizņēmumam no Islandes Centrālās bankas (4).

Hipotekāro aizdevumu shēmas vispārējais mērķis ir nodrošināt likvīdus līdzekļus atbilstošām finanšu iestādēm un nodrošināt aizdevumu pieejamību mājokļu tirgū (un tādējādi nosargāt mājokļu īpašnieku intereses) (5).

Islandes iestādes ir skaidrojušas, ka hipotekāro aizdevumu shēma ir turpinājums agrākai shēmai, kuru Uzraudzības iestāde apstiprināja 2009. gada 27. martā (Lēmums Nr. 168/09/COL), saskaņā ar kuru MFF finanšu krīzes kontekstā ir pilnvarots darboties Islandes valsts vārdā, veicot hipotekāro aizdevumu pagaidu refinansēšanu (“hipotekāro aizdevumu pagaidu shēma”) (6). Saskaņā ar hipotekāro aizdevumu pagaidu shēmu hipotēkām var piemērot pagaidu mijmaiņu. Hipotekāro aizdevumu shēma pieļauj pastāvīgu aktīvu mijmaiņu. Hipotēkas, kam piemēro hipotekāro aizdevumu pagaidu shēmu, ir jāatdod saņēmējam, pirms tiek slēgts mijmaiņas līgums saskaņā ar hipotekāro aizdevumu shēmu.

Hipotekāro aizdevumu shēma galvenokārt ir paredzēta mazām krājbankām, kas ir atkarīgas no likviditātes pieejamības no citām iekšzemes finanšu iestādēm, kuras arī skar likviditātes problēmas (7). Krājbankas galvenokārt sniedz tradicionālos banku pakalpojumus vietējām kopienām (privātpersonām, korporatīvajiem klientiem un vietējām pašvaldībām), kuru neatņemama sastāvdaļa tās ir. Daudzos reģionos krājbankas ir vienīgās funkcionējošās finanšu iestādes (8).

2.2.   Juridiskais pamats

Hipotekāro aizdevumu shēmas pamatā ir 2008. gada 6. oktobra Likuma Nr. 125/2008 par Valsts kases tiesībām veikt apmaksu neparastos finanšu tirgus apstākļos utt. (“Ārkārtas likums”) (9) V nodaļa, ar kuru cita starpā tika izdarīti grozījumi Likumā Nr. 44/1998 par mājokļu jautājumiem (“Mājokļu likums”). Sīkāki noteikumi ietverti 2008. gada 26. novembra Regulā Nr. 1081/2008 par Mājokļu finansēšanas fonda tiesībām iegādāties ar mājokļu hipotēku nodrošinātas obligācijas, ko izdevuši finanšu uzņēmumi (“regula”). Regula tika pieņemta un stājās spēkā 2008. gada 27. novembrī.

Turklāt MFF valde ir izdevusi Noteikumus attiecībā uz hipotekāro aizdevumu iegādi no finanšu uzņēmumiem (“papildnoteikumi”) (10). Papildnoteikumi tika publicēti 2009. gada 15. janvārī pēc sociālo lietu un sociālās nodrošināšanas ministra apstiprinājuma, un tie stājās spēkā tajā pašā dienā. Arī hipotekāro aizdevumu shēma stājās spēkā tajā pašā dienā.

2.3.   Iesniegumi saskaņā ar hipotekāro aizdevumu shēmu

Saskaņā ar hipotekāro aizdevumu shēmu atbilstošas finanšu iestādes var pieteikties piemērot aktīvu (hipotekāro aizdevumu) mijmaiņu ar MFF. Mijmaiņas rezultātā MFF pastāvīgi pārņem pieteicējas finanšu iestādes hipotekāros aizdevumus (vai “hipotekāro aizdevumu kopējo fondu”) apmaiņā pret esošām MFF obligācijām, kuras tiek pārvestas pieteicējai finanšu iestādei.

Visas bankas, krājbankas un kredītiestādes, kurām piešķirta licence darbībai Islandē atbilstoši Likumam Nr. 161/2002 par finanšu uzņēmumiem, var pieteikties veikt aktīvu mijmaiņu saskaņā ar hipotekāro aizdevumu shēmu. Tas attiecas arī uz Islandē darbojošos ārvalstu banku meitasuzņēmumiem un filiālēm.

Lai pieteiktos, finanšu iestādei jānosūta rakstisks pieteikums, kurā ietverta informācija par aptuveno lielumu hipotekāro aizdevumu kopējam fondam, ar kuru tā vēlas veikt mijmaiņu ar MFF. Uz tā pamata MFF ar pieteicēju finanšu iestādi veic pārrunas par darījuma nosacījumiem. Svarīgs šī procesa elements ir noteikt hipotekāro aizdevumu vērtību (skatīt arī 2.4. iedaļu turpmāk). Ja pieteikums tiek akceptēts, MFF pārņem hipotekāro aizdevumu kopējo fondu no pieteicējas finanšu iestādes, un nav nepieciešams saņemt atļauju pārvedumam no parādnieka (aizņēmēja).

Pēc aktīvu mijmaiņas un oficiālas hipotēku līgumu pārvešanas MFF saskaņā ar hipotekāro līgumu uzņemas aizdevēja funkcijas attiecībā pret aizņēmēju.

Islandes iestādes ir informējušas Uzraudzības iestādi, ka laikposmā no 2008. gada 22. oktobra līdz 2008. gada 18. decembrim septiņas finanšu iestādes iesniedza pieteikumus veikt aktīvu mijmaiņu atbilstīgi hipotekāro aizdevumu shēmai: Keflavik krājbanka, BYR krājbanka, Bolungarvik krājbanka, Ólafsfjarðar krājbanka, Mýrasýsla krājbanka, Höfðhverfinga krājbanka un SPRON.

Keflavik krājbanka, BYR krājbanka un Bolungarvik krājbanka noslēdza mijmaiņas līgumus ar MFF attiecīgi 2009. gada 23. martā, 2009. gada 20. maijā, 2009. gada 3. jūlijā un 2009. gada 5. augustā (11).

Pirmais līgums saskaņā ar hipotekāro aizdevumu shēmu bija hipotekāro aizdevumu pārveduma līgums, ko 2009. gada 23. martā parakstīja MFF un Keflavik krājbanka par kopējo vērtību ISK 9 959 972 471,00 (12). Līgumu ar BYR krājbanku un Bolungarvik krājbanku vērtība bija attiecīgi ISK 2 707 559 690,00, ISK 477 141 823,00 un ISK 425 924 422,00.

Pieteikumi no četrām pārējām iepriekšminētajām bankām tika noraidīti.

2.4.   Hipotekāro aizdevumu un MFF obligāciju izvērtējums saskaņā hipotekāro aizdevumu shēmu

Lai noteiktu pieteicējas finanšu iestādes hipotekāro aizdevumu kopējā fonda vērtību un to MFF obligāciju vērtību, kam paredzēts piemērot mijmaiņu, saskaņā ar hipotekāro aizdevumu shēmu MFF ir jāveic novērtējums, kas sastāv no vairākiem posmiem.

Regulas 3. pants (13) un papildnoteikumu 6. pants (14) paredz, ka MFF “veic fondam piedāvāto obligāciju vērtības novērtējumu” un ka “ka aizdevuma uzskaites vērtība parasti ir tā cenas pamatā”. Citiem vārdiem sakot, MFF pats veic iekšēju hipotekāro aizdevumu vērtības novērtēšanu. Novērtējuma pamatā ir aizdevumu uzskaites vērtība.

2.4.1.   Hipotekāro aizdevumu izvēle, ko veic MFF
   (15)

Pirms hipotekāro aizdevumu kopējā fonda vērtības noteikšanas MFF apsver, vai tam vispār ir interese pārņemt aizdevumus. Šim nolūkam MFF izvērtē aizdevumus – parādnieku maksājumu situāciju, proporciju starp hipotekāro aizdevumu un ieķīlātā īpašuma vērtību, aizdevuma saistību neizpildi un hipotekārā aizdevuma līguma noteikumus. Tādējādi MFF hipotekāros aizdevumus iedala trīs kategorijās:

| a) | hipotekārie aizdevumi, kas tiek maksāti un kas atbilst visām MFF vispārējām aizdevumu prasībām; |
| --- | --- |

a)

hipotekārie aizdevumi, kas tiek maksāti un kas atbilst visām MFF vispārējām aizdevumu prasībām;

| b) | citi hipotekārie aizdevumi, kas tiek maksāti, bet kas neatbilst visām MFF vispārējām aizdevumu prasībām; |
| --- | --- |

b)

citi hipotekārie aizdevumi, kas tiek maksāti, bet kas neatbilst visām MFF vispārējām aizdevumu prasībām;

| c) | hipotekārie aizdevumi, kas netiek maksāti. |
| --- | --- |

c)

hipotekārie aizdevumi, kas netiek maksāti.

Saskaņā ar hipotekāro aizdevumu shēmu ar divu pirmo kategoriju hipotekārajiem aizdevumiem var veikt mijmaiņu. Taču ar c) kategorijas hipotekārajiem aizdevumiem mijmaiņu var veikt tikai tādā gadījumā, ja hipotekārais aizdevums nav pakļauts parādu piedziņai un pirms mijmaiņas ir samaksātas visas maksas un izdevumi.

2.4.2.   Hipotekāro aizdevumu vērtības noteikšana, ko veic MFF

Regulas 3. pants un papildnoteikumu 6. pants paredz, ka MFF hipotekāro aizdevumu pirkuma cena ir jānosaka, par pamatu ņemot to tirgus vērtību. Tomēr 6. pantā ir arī noteikts, ka MFF, nosakot tirgus vērtību, par pamatu jāņem hipotekāro aizdevumu uzskaites vērtība (rēķinoties ar priekšapmaksas risku, darbības izmaksām un citiem faktoriem). Pēdējo Islandes iestādes apstiprināja Uzraudzības iestādei (16). Islandes iestādes ir arī apstiprinājušas, ka katra atsevišķa aizdevuma uzskaites vērtība ir aizņēmējam aizdotā pamatsumma bez norakstījumiem (17). Finanšu iestādei, kas piesakās dalībai hipotekāro aizdevumu shēmā, ir jāiesniedz MFF katra atsevišķa aizdevuma uzskaites vērtība (18).

2.4.3.   Kredītriska un “kredīta rezerves” noteikšana, ko veic MFF

Trešais solis ir noteikt kredītrisku, kas saistīts ar konkrētajiem hipotekārajiem aizdevumiem. Saskaņā ar regulas 3. pantu un papildnoteikumu 5. pantu, lai to darītu, par pamatu ņemot starptautiskos standartus finanšu iestāžu kapitāla riska novērtējumam Bāzele II, MFF izmanto KPMG Iceland nodrošinātu kredītriska modeli, saskaņā ar kuru tiek veikts hipotekāro aizdevumu kopējā fonda kredītrisku novērtējums. Novērtējumā ietver iespējamo zaudējumu aprēķinu, reizinot šādus trīs faktorus: saistību neizpildes iespējamību, saistību neizpildes radītos zaudējumus un saistību neizpildes riska pakāpi. Katrs no šiem mainīgajiem lielumiem tiek novērtēts katram hipotekārajam aizdevumam un katram gadam aizdevuma periodā.

Modeļa pamatā ir vairāki parametri, kas paredzēti katra atsevišķā aizdevuma iespējamā kredītriska novērtēšanai, kā arī vairāki makroekonomikas faktori, kas varētu ietekmēt hipotekāros aizdevumus. Atsevišķo aizdevumu novērtēšanai izmantotie parametri ir šādi: i) proporcija starp aizdevumu un ieķīlāto īpašumu un ii) maksājumu vēsture. Makroekonomiskā analīze ir vidēja termiņa (līdz 2014. gadam) prognozes par nekustamā īpašuma cenām, inflāciju, algu attīstību un citiem faktoriem, kas, iespējams, var ietekmēt hipotekāro aizdevumu kopējo fondu vispārīgā veidā. Pēc 2014. gada, pamatojoties uz vēsturisku pieredzi, tiek piemērots nemainīgs kredītu zaudējumu rādītājs.

Pēc tam, kad MFF noteicis kredītrisku, uzskaites vērtība netiek nekavējoties samazināta par kredītriska vērtību. Kredītriska vērtība tiek izmantota tikai to obligāciju vērtības noteikšanai, kuras pieteicēja finanšu iestāde saņems mijmaiņas brīdī.

Saskaņā ar regulas 3. pantu un papildnoteikumu 6. pantu MFF izmanto iespējamo kredītrisku, lai noteiktu “kredīta rezervi”. Tas nozīmē, ka sākotnēji finanšu iestāde saņems tikai MFF obligācijas maksimāli 80 % apmērā no hipotekāro aizdevumu kopējā fonda kopējās uzskaites vērtības. Kredīta rezerve var būt vairāk nekā šie 20 % atkarībā no aplēstajiem zaudējumiem saistībā ar hipotekāro aizdevumu kopējo fondu, un tā palielināsies par aplēsto zaudējumu summu (papildnoteikumu 5. pants). Kredīta rezerve vienmēr būs augstāka nekā aplēstie zaudējumi. Praktiski MFF aprēķina kredīta rezervi, aplēstajiem zaudējumiem papildus pievienojot 10 %.

Aptuveni 8–10 gadus pēc sākotnējā līguma tiek novērtēta aizdevumu kopējā fonda darbība šajā periodā. Turklāt tajā laikā tiek novērtēts kopējā fonda progresīvais kredītrisks. Atkarībā no abiem šiem elementiem finanšu iestāde saņems papildu MFF obligācijas līdz kredīta rezerves vērtībai. Citiem vārdiem sakot, ja pēc 8–10 gadiem kredītrisks ir piepildījies tikai daļēji, tas ir, ja faktiskie zaudējumi ir mazāki, nekā aplēsts līguma slēgšanas laikā, MFF pārvedīs obligācijas līdz kredīta rezerves vērtībai, no kuras atņemti reālie zaudējumi, saskaņā ar progresīvā kredītriska aplēsēm. Tomēr, ja kredītrisks ir piepildījies pilnībā, tas ir, ja visi iespējamie zaudējumi ir piepildījušies, MFF finanšu iestādei nepārvedīs papildu obligācijas. Visbeidzot, ja faktiskie zaudējumi pārsniedz kredīta rezervi, šos zaudējumus uzņemas MFF.

2.4.4.   Atbilstoša MFF obligāciju skaita noteikšana, ko veic MFF

Saskaņā ar regulas 5. pantu un papildnoteikumu 7. pantu (19) MFF nosaka vērtību obligācijām, ko MFF pārved finanšu uzņēmumam saskaņā ar hipotekāro aizdevumu kopējā fonda mijmaiņu (atskaitot kredīta rezervi).

MFF nosaka MFF obligāciju vērtību, par to pamatu ņemot “netīro cenu dienas beigās” darījuma dienā, kā kotēts OMX Islandes biržā. Šo cenu koriģē ar svērto vidējo procentu likmi hipotekārajiem kredītiem (kas samazināta par priekšapmaksas risku, darbības izmaksām un kredītu zaudējumiem). Pamatojoties uz Islandes iestāžu iesniegto informāciju, nav skaidrs, vai tas nozīmē samazinājumu vai palielinājumu obligāciju vērtībai.

2.4.5.   Mijmaiņas norēķins saskaņā ar hipotekāro aizdevumu shēmu

Kad ir noteikta hipotekāro aizdevumu kopējā fonda vērtība, tā tiek pārvesta MFF apmaiņā pret MFF obligācijām, kuras tiek pārvestas uz finanšu iestādi (20).

Galīgais norēķins notiek aptuveni 8–10 gadus pēc līguma noslēgšanas (21). Šajā laikā pēc iepriekš 2.4.3. iedaļā aprakstītā novērtējuma MFF nodod papildu obligācijas finanšu iestādei līdz kredīta rezerves vērtībai (no kuras atņemti reālie zaudējumi un aplēstie zaudējumi hipotekāro aizdevumu atlikušajam periodam) (22).

2.5.   Ilgums un budžets

Hipotekāro aizdevumu shēma nav ierobežota laikā. Tas ir, nepastāv pieteikumu iesniegšanas beigu datums dalībai shēmā vai fiksēts periods, kurā var iesniegt pieteikumus dalībai shēmā. Šobrīd šī iemesla dēļ hipotekāro aizdevumu shēma joprojām ir spēkā un atbilstošās finanšu iestādes var iesniegt pieteikumus.

Attiecībā uz budžetu Islandes iestādes nav iesniegušas Uzraudzības iestādei hipotekāro aizdevumu shēmas aplēstos ikgadējos vai kopējos izdevumus.

2.6.   Turpmāka attiecīga tirgus informācija

2010. gada 22. aprīlī Finanšu uzraudzības iestāde (FME) pieņēma lēmumu par Keflavik krājbankas aktīvu un saistību nodošanu Spkef krājbankai (23). 2011. gada 5. martā Finanšu uzraudzības iestāde pieņēma lēmumu par Spkef krājbankas aktīvu un saistību nodošanu NBI hf. (jaunā Landsbanki) (24).

Pēc Byr krājbankas (vecā Byr) sabrukšanas 2010. gada aprīlī Islandes valsts nodibināja Byr hf. (jauno Byr), pilnībā valstij piederošu sabiedrību ar ierobežotu atbildību. Vecā Byr šobrīd atrodas likvidācijas procesā. Jaunā Byr pārņems visus vecās Byr aktīvus un konkrētas saistības un darbības (25).

3.   OFICIĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS PAMATOJUMS

2010. gada martā Uzraudzības iestāde nolēma uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru šajā lietā, jo tai bija šaubas par to, vai darījumi, kas veikti saskaņā ar hipotekāro aizdevumu shēmu, ir veikti atbilstoši tirgus nosacījumiem un tādēļ par to, ka shēmā varētu būt valsts atbalsta elementi EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē (26).

Tāpat Uzraudzības iestādei bija šaubas par to, vai potenciālo atbalstu varētu uzskatīt par saderīgu ar EEZ līguma valsts atbalsta nosacījumiem, un uzskatīja, ka atbilstošs ietvars pasākuma saderības novērtēšanai ir pamatnostādnes par samazinātas vērtības aktīviem (27). Ņemot vērā pamatnostādnes par samazinātas vērtības aktīviem, Uzraudzības iestādei bija šaubas par to, vai i) aktīvu tirgus vērtība ir aprēķināta pareizi (un atspoguļota pārveduma cenā) un ii) mijmaiņas līgumos ir ietverta pietiekoša atlīdzība valstij, nodrošinot pienācīgu izmaksu sloga sadali starp pusēm.

Visbeidzot Uzraudzības iestāde iebilda pret faktu, ka Islandes iestādes nav noteikušas laika ierobežojumu (“laika logu”), kurā atbilstošas finanšu iestādes var pieteikties dalībai hipotekāro aizdevumu shēmā, vai noteikušas shēmas kopējā vai ikgadējā budžeta summu. Citiem vārdiem sakot, hipotekāro aizdevumu shēmai ir neierobežots budžets un ilgums.

4.   TREŠO PERSONU APSVĒRUMI

Pēc Lēmuma Nr. 76/10/COL uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru publicēšanas Uzraudzības iestāde nesaņēma trešo personu apsvērumus.

5.   ISLANDES IESTĀŽU APSVĒRUMI

Islandes iestādes apgalvo, ka hipotekāro aizdevumu pārvedums saskaņā ar hipotekāro aizdevumu shēmu notiek atbilstoši tirgus nosacījumiem, tādējādi nodrošinot, ka MFF obligāciju pārvedumā pieteicējām finanšu iestādēm nav iesaistīts valsts atbalsts.

Islandes iestādes arī apšauba, vai ir pareizi vērtēt hipotekāro aizdevumu shēmu saskaņā ar pamatnostādnēm par samazinātas vērtības aktīviem, jo hipotekārie aizdevumi, kam saskaņā ar shēmu piemēro mijmaiņu, nav samazinātas vērtības aizdevumi. Islandes iestādes apgalvo, ka iemesls, kādēļ krājbankām tiek piedāvāta iespēja veikt hipotekāro aizdevumu mijmaiņu pret MFF obligācijām, nav tas, ka aktīviem ir samazināta vērtība, bet gan tas, ka tie nav pietiekami likvīdi (28).

Gadījumā, ja Uzraudzības iestāde tomēr secina, ka hipotekāro aizdevumu shēma ietver valsts atbalstu un ir jāvērtē atbilstoši pamatnostādnēm par samazinātas vērtības aktīviem, Islandes iestādes apgalvo, ka atbalsts ir saderīgs ar neatkarīga eksperta izmantošanas kritērijiem. Tās skaidro, ka MFF veiktajai hipotekāro aizdevumu vērtēšanai izmantotā kredītriska modeļa pamatā ir KPMG Iceland – neatkarīga novērtēšanas eksperta – izstrādāts kredītriska modelis. Tāpat Islandes iestādes apgalvo, ka “kredīta rezerves” iekļaušana nodrošina, ka hipotekāro aizdevumu uzskaites vērtība tiek pielāgota to tirgus vērtībai (29).

Pēc Uzraudzības iestādes lēmuma uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru Islandes iestādes iesniedza arī neatkarīga finanšu eksperta (ALM Finance LTD (ALM)) (30) sagatavotu hipotekāro aizdevumu kopējā fonda un shēmā jau iekļauto MFF obligāciju vērtējumu. Lai aprēķinātu shēmā iekļauto hipotekāro kredītu kopējā fonda pašreizējo vērtību (reālo ekonomisko vērtību), ALM novērtējumā izmantots varbūtības svērtās naudas līdzekļu plūsmas modelis un bezriska peļņas norma. Aizdevumu kopējo fondu reālā ekonomiskā vērtība tika aprēķināta diviem tautsaimniecības scenārijiem: paredzamam scenārijam un stresa scenārijam. ALM novērtējums aptuveni atbilst MFF veiktajam novērtējumam.

Tāpat Islandes iestādes apgalvoja, ka hipotekāro aizdevumu shēma ietver atlīdzību piešķīrējai iestādei – MFF –, jo MFF koriģē MFF obligāciju vērtību, lai segtu darbības izmaksas, priekšapmaksas risku un kredīta zaudējumus (31).

Tāpat Islandes iestādes apgalvo, ka hipotekāro aizdevumu shēma jāuzskata par daļu no lielāka plāna krājbanku pārstrukturēšanai Islandē un tāpēc tā jāvērtē saskaņā ar Uzraudzības iestādes pamatnostādnēm par pārstrukturēšanu (32). Gan Islandes Finanšu ministrija, gan Centrālā banka ir uzsākušas pasākumus, kas paredzēti Islandes krājbanku rekapitalizācijai. Kā daļu no plašāka pārstrukturēšanas plāna FME ir pārraudzījusi krājbanku pārstrukturēšanu un ir noteikusi konkrētas prasības šajā saistībā.

Visbeidzot attiecībā uz pasākuma proporcionalitāti Islandes iestādes atzīmē, ka tās vēlas veikt nepieciešamos pasākumus, lai novērstu Uzraudzības iestādes bažas par hipotekāro aizdevumu shēmas ilguma ierobežošanu un budžeta apjomu.

II.   PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS

1.   ATBALSTA ESĪBA EEZ LĪGUMA 61. PANTA 1. PUNKTA NOZĪMĒ

EEZ līguma 61. panta 1. punkts paredz:

“Ja vien šajā līgumā neparedz ko citu, ar šī līguma darbību nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir ES dalībvalstis, EBTA valstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm.”

Lai pasākums atbilstu atbalstam EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē, jāpiepildās šādiem četriem kumulatīviem kritērijiem: pasākumam jābūt šādam: i) jārada tā saņēmējiem ekonomiska priekšrocība, ko tie nesaņemtu parastas darbības gaitā; ii) jābūt valsts piešķirtam vai piešķirtam, izmantojot valsts līdzekļus; iii) jābūt selektīvam, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai; un iv) jākropļo konkurence un jāietekmē tirdzniecība starp līgumslēdzējām pusēm.

1.1.   Valsts līdzekļu izmantošana

Valsts līdzekļu izmantošana

Pasākumam jābūt valsts piešķirtam vai piešķirtam, izmantojot valsts līdzekļus.

Saskaņā ar iedibināto judikatūru atbalstu var būt piešķīrusi tieši valsts vai publiska vai privāta institūcija, ko valsts izveidojusi vai iecēlusi atbalsta pārvaldīšanai (33).

33

Apmaiņā pret hipotekārajiem aizdevumiem pieteicējas finanšu iestādes saņem MFF obligācijas. Saskaņā ar Mājokļu likumu MFF ir izveidots kā valsts mājokļu aģentūra, kas pilnībā pieder Islandes valstij un ko administratīvi pārrauga Labklājības ministrija. Labklājības ministrija ieceļ MFF direktoru valdi piecu locekļu sastāvā. MFF uzdevumi (izsniegt aizdevumus privātpersonām, pašvaldībām un uzņēmumiem mājokļu iegādes vai būvniecības finansēšanai) ir noteikti un tiek regulēti saskaņā ar tiesību aktiem: Mājokļu likumu un sekundāriem tiesību aktiem (piemēram, Regulu Nr. 57/2009 par MFF aizdevumu kategorijām).

Tādējādi aplūkojamais pasākums šajā gadījumā tika īstenots, izmantojot valsts aģentūru, MFF, kura atrodas pilnīgā valsts kontrolē. Tādējādi MFF darbība ir saistīta ar valsti. Tādējādi MFF obligāciju pārvešanā finanšu iestādēm ir iesaistīti valsts līdzekļi.

1.2.   Priekšroka uzņēmumiem vai preču ražošanai

Priekšroka uzņēmumiem vai preču ražošanai

1.2.1.   Ekonomiska priekšrocība

Ekonomiska priekšrocība

Pasākumiem ir jārada saņēmējiem priekšrocības, kas tos atbrīvo no tādu maksu maksāšanas, kas tiem parasti jāveic no saviem budžetiem.

Kā paskaidrojušas Islandes iestādes, hipotekāro aizdevumu shēma tika izveidota, lai dotu iespēju konkrētām finanšu iestādēm iegūt finansējumu no avotiem, kas nav starpbanku aizņēmumi, jo finanšu nozares globālo grūtību dēļ starpbanku aizdevumu tirgus bija apsīcis.

Uzraudzības iestāde uzskata par neiespējamu, ka finanšu krīzes apstākļos tirgus ekonomikas ieguldītājs hipotekāro aizdevumu shēmai atbilstošām finanšu iestādēm būtu piešķīris finansējumu salīdzināmā apjomā un ar līdzvērtīgiem nosacījumiem. Tādēļ darījums kā tāds nodrošina bankām, kas piedalās shēmā, ekonomisku priekšrocību, kura tām šajā laikā nebūtu pieejama saskaņā ar tirgus nosacījumiem.

Hipotekāro aizdevumu shēma uzlabo saņēmēju finanšu iestāžu situāciju, palielinot to bilancēs aktīvu likviditāti un samazinot svārstīguma avotu. Tas, savukārt, uzlabo to situāciju tirgū.

1.2.2.   Selektivitāte

Selektivitāte

Lai pasākums atbilstu valsts atbalstam, tam jāatbalsta kāds konkrēts uzņēmums, konkrētu preču ražošana vai konkrētu pakalpojumu sniegšana.

Hipotekāro aizdevumu shēma ir selektīva, jo tā atbalsta tikai konkrētas finanšu iestādes. Fakts, ka visi konkrētās nozares uzņēmumi var gūt labumu no pasākuma, neļauj izdarīt secinājumu, ka pasākums ir vispārīgs. Gluži pretēji, pasākums ir selektīvs, jo atbalsta tikai vienu tautsaimniecības nozari (34).

34

1.3.   Konkurences kropļojums un ietekme uz tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm

Konkurences kropļojums un ietekme uz tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm

Hipotekāro aizdevumu shēma spēj nodrošināt konkurences kropļošanu un tirdzniecības ietekmēšanu starp līgumslēdzējām pusēm. Shēma uzlabo saņēmēju finanšu iestāžu stāvokli, to bilancēs palielinot aktīvu likviditāti un samazinot svārstīguma avotu, tādējādi stiprinot to pozīciju salīdzinājumā ar konkurentiem citās EEZ valstīs.

Visas bankas, krājbankas un kredītiestādes, kurām piešķirta licence darbībai Islandē, neatkarīgi no to lieluma principā var pieteikties uz hipotekāro aizdevumu shēmas atbalstu. Pakalpojumi un produkti banku un finanšu nozarē tiek tirgoti starptautiskā mērogā. Tādējādi hipotekāro aizdevumu shēma ir nodrošinājusi konkurences kropļošanu un tirdzniecības ietekmēšanu starp līgumslēdzējām pusēm.

2.   PROCESUĀLĀS PRASĪBAS

Saskaņā ar 3. protokola 1. panta 3. punktu “EBTA Uzraudzības iestāde ir pietiekami savlaicīgi jāinformē, lai tā varētu iesniegt savus komentārus par jebkādiem plāniem piešķirt vai mainīt atbalstu (..). Attiecīgā valsts nedrīkst īstenot savus ierosinātos pasākumus, kamēr šī procedūra nav beigusies ar kādu galīgu lēmumu”.

Ar 2009. gada 27. maija vēstuli Islandes iestādes paziņoja Uzraudzības iestādei par hipotekāro aizdevumu shēmu (Notikums Nr. 519720). Tomēr MFF valdes papildnoteikumi par hipotekāro aizdevumu pirkšanu no finanšu uzņēmumiem stājās spēkā 2009. gada 15. janvārī, tas ir, pirms Uzraudzības iestāde bija pieņēmusi galīgo lēmumu attiecībā uz paziņojumu.

Tādējādi Islandes iestādes nav ievērojušas savus pienākumus atbilstīgi 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktam.

3.   ATBALSTA SADERĪBA

Atbalsta pasākumi, kas EEZ līguma 61. panta 1. punktā nosaukti par valsts atbalstu, parasti nav saderīgi ar EEZ līguma darbību, ja vien nepiemēro izņēmumus, kas izklāstīti EEZ līguma 61. panta 2. vai 3. punktā. Šajā gadījumā aplūkojamam atbalstam nevar piemērot 61. panta 2. punktā izklāstīto izņēmumu, jo tas nav paredzēts neviena šajā pantā uzskaitītā mērķa sasniegšanai. Tāpat uz aplūkojamo atbalsta pasākumu neattiecas EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktu izņēmumi. Tas ir, atbalsta pasākums netiek piešķirts ar mērķi veicināt konkrētu reģionu ekonomisko attīstību vai konkrētas ekonomiskas darbības.

Aplūkojamais atbalsts nav saistīts ar ieguldījumu ražošanas kapitālā. Tas vienkārši samazina izmaksas, kas rastos uzņēmumiem, veicot savu ikdienas darbību, un tādējādi ir klasificējams kā kārtējo izdevumu finansēšanas atbalsts. Kārtējo izdevumu finansēšanas atbalstu parasti neuzskata par piemērotu konkrētu ekonomisko darbību vai konkrētu reģionu attīstības veicināšanai, kā noteikts EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktā. Kārtējo izdevumu finansēšanas atbalsts ir pieļaujams tikai īpašos apstākļos (piemēram, noteiktiem vides vai reģionālā atbalsta veidiem), ja Uzraudzības iestādes pamatnostādnēs ir paredzēts šāds izņēmums.

EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunkts ļauj Uzraudzības iestādei pasludināt atbalstu par saderīgu ar EEZ līguma darbību, ja tā mērķis ir “novērst nopietnus traucējumus kādas EK dalībvalsts vai EBTA valsts tautsaimniecībā”. Uzraudzības iestāde atgādina, ka saskaņā ar Tiesas judikatūru un Uzraudzības iestādes un Eiropas Komisijas (“Komisija”) lēmumu pieņemšanas praksi 61. panta 3. punkta b) apakšpunktu piemēro ierobežoti un konkrētajam pasākumam ir jānovērš traucējums visā tautsaimniecībā (35).

35

Uzraudzības iestāde atzīst, ka hipotekāro aizdevumu shēma tika pieņemta pašreizējās starptautiskās finanšu krīzes laikā un reaģējot uz to. Islandē jo īpaši mazās krājbankas saskārās ar likviditātes problēmām, jo lielākajām bankām, kuras tradicionāli nodrošināja finansējumu mazām krājbankām, bija radušās finanšu grūtības. Krājbankām – atšķirībā no lielākajiem finanšu uzņēmumiem – nav tiešas piekļuves Islandes Centrālās bankas finansējumam.

Ka norādīts tās lēmumā uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru, Uzraudzības iestāde uzskata, ka atbilstošs ietvars hipotekāro aizdevumu shēmas saderības novērtēšanai ir pamatnostādnes par samazinātas vērības aktīviem, kuru pamatā ir EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunkts. Tādējādi hipotekāro aizdevumu shēma ir jāvērtē saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktu un pamatnostādnēm par samazinātas vērtības aktīviem.

Lai noteiktu, vai hipotekāro aizdevumu shēma ir saderīga atbilstoši pamatnostādnēm par samazinātas vērtības aktīviem, šajā gadījumā ir svarīgi noteikt, vai shēma ir “shēma” Uzraudzības iestādes un Tiesas izveides nolīguma 3. protokola nozīmē. Minētā 3. protokola II daļas 1. panta d) punkts paredz, ka:

“atbalsta shēma ir visi dokumenti, uz kuru pamata bez turpmākiem īstenošanas pasākumiem var piešķirt individuālu atbalstu uzņēmumiem, kas ir vispārīgi un teorētiski definēti attiecīgajos dokumentos, un visi dokumenti, uz kuru pamata vienam vai vairākiem uzņēmumiem uz nenoteiktu laiku un/vai nenoteiktā apmērā var piešķirt atbalstu, kas nav saistīts ar kādu konkrētu projektu.”

Uzraudzības iestāde uzskata (un šo viedokli Islandes iestādes neapstrīd), ka hipotekāro aizdevumu shēmas pamatā ir noteikumi – Mājokļu likums, regula un papildnoteikumi –, uz kuru pamata bez nepieciešamības pēc turpmākiem īstenošanas pasākumiem var veikt atsevišķus atbalsta piešķīrumus uzņēmumiem, kas šajos noteikumos definēti vispārīgā un teorētiskā veidā. Tādējādi hipotekāro aizdevumu shēma tiek kvalificēta kā atbalsta shēma 3. protokola II daļas 1. panta d) punkta nozīmē. Šajā saistībā Uzraudzības iestāde atgādina, ka Tiesa lietā C-310/99 atzina: “Apstrīdētajā lēmumā nebija nepieciešams iekļaut analīzi par atbalstu, kas piešķirts konkrētos gadījumos, pamatojoties uz attiecīgo shēmu. Katra konkrētā uzņēmuma situācija jāvērtē tikai atbalsta atgūšanas posmā” (36).

36

Saskaņā ar šo judikatūru Uzraudzības iestāde ir novērtējusi hipotekāro aizdevumu shēmu atbilstoši shēmas raksturojumam (pretstatā shēmas ietvaros veiktu atsevišķu piešķīrumu raksturojumam).

Kā aprakstīts iepriekš, Islandes iestādes ir apgalvojušas, ka Uzraudzības iestādei hipotekāro aizdevumu shēma ir jāuzskata par daļu no procesā esošās Islandes krājbanku nozares pārstrukturēšanas un ka tā jāvērtē saskaņā ar Uzraudzības iestādes pārstrukturēšanas pamatnostādnēm, ko piemēro finanšu iestādēm finanšu krīzes laikā (“banku pārstrukturēšanas pamatnostādnes”) (37). Tomēr mijmaiņai saskaņā ar hipotekāro aizdevumu shēmu nav nepieciešama no shēmas labumu gūstošo finanšu iestāžu vispārēja pārstrukturēšana. Hipotekāro aizdevumu shēmu var piemērot ikvienai finanšu iestādei neatkarīgi no tā, vai šāda finanšu iestāde tiek pārstrukturēta. Šādos apstākļos Uzraudzības iestāde uzskata, ka pamatnostādnes, kas piemērotas pasākumam, nav banku pārstrukturēšanas pamatnostādnes. Kā noteikts iepriekš, hipotekāro aizdevumu shēmas raksturojums ir tāds, ka ir spēkā visi nosacījumi pamatnostādņu par samazinātas vērtības aktīviem piemērošanai.

37

3.1.   Pamatnostādņu par samazinātas vērtības aktīviem piemērošana – aktīvu atbilstība

Pamatnostādņu par samazinātas vērtības aktīviem piemērošana – aktīvu atbilstība

Lai atbalstu atzītu par saderīgu ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktu, atbalstam jābūt piešķirtam, piemērojot nediskriminējošus kritērijus, mērķtiecīgam, lai novērstu nopietnus traucējumus tautsaimniecībā un jābūt nepieciešamam un samērīgam, līdz minimumam samazinot negatīvo papildu ietekmi uz konkurentiem. Pamatnostādnes par samazinātas vērtības aktīviem iestrādā šos pamatprincipus konkrētos nosacījumos attiecībā uz samazinātas vērtības aktīvu glābšanu.

Kā jau minēts, Islandes iestādes ir apšaubījušas pamatnostādņu par samazinātas vērtības aktīviem piemērošanu aktīvu mijmaiņai, ko veic saskaņā ar hipotekāro aizdevumu shēmu, jo hipotekārie aizdevumi, kuriem piemēro mijmaiņas līgumus, nav samazinātas vērtības aktīvi. Islandes iestādes apgalvo, ka hipotekārie aizdevumi ir vispievilcīgākie banku rīcībā esošie finansiālie aktīvi un ka to vērtība nav samazināta.

Pamatnostādnēs par samazinātas vērtības aktīviem tie ir definēti šādi: “aktīvi, kurus parasti dēvē par “toksiskiem aktīviem” (piemēram, ASV ar hipotēku nodrošinātie vērtspapīri un ar tiem saistītie riska ieguldījumu fondi un atvasinātie instrumenti) un kuri ir izraisījuši finanšu krīzi un lielā mērā kļuvuši nelikvīdi vai kuriem ir piemērotas ievērojamas vērtības samazinājuma korekcijas ..” Pamatnostādnes par samazinātas vērtības aktīviem paredz, ka, nosakot, vai aktīvi ir samazinātas vērtības, ir jāizmanto pragmatiska pieeja un jāpieļauj zināms elastīgums (38).

38

Kā jau minēts, krājbankas, kas patlaban piedalās hipotekāro aizdevumu shēmā, savu darbību parasti finansē no klientu noguldījumiem un ņemot aizdevumus no galvenajām Islandes bankām. Ja tas izrādās nepietiekami, lai turpinātu darbību, normāla krājbankas rīcība būtu pārdot daļu no tās aktīviem (piemēram, hipotekāros aizdevumus).

Tomēr Islandes iestādes ir skaidrojušas, ka galvenās Islandes bankas ir bankrotējušas un tiek pārstrukturētas, tādējādi aizdevumi no šīm bankām tiek izslēgti. Turklāt klientu noguldījumi nav pietiekami, lai segtu krājbanku finansiālās vajadzības. Islandes iestādes ir informējušas Uzraudzības iestādi, ka trešo iespēju – pārdot aktīvus – nav bijis iespējams izmantot finanšu krīzes dēļ. Tādējādi tika ieviesta hipotekāro aizdevumu shēma.

Uzraudzības iestāde uzskata, ka fakts, ka krājbankas nav spējušas pārdot savus hipotekāros aizdevumus tirgū, norāda, ka šie aktīvi ir nelikvīdi un tādēļ ar samazinātu vērtību. Pamatnostādņu par samazinātas vērtības aktīviem 3. pielikumā ietverts to samazinātas vērtības aktīvu saraksts, kurus uzskata par atbilstīgiem aktīvu glābšanas pasākumiem. Šajā sarakstā ir mājokļu hipotēkas.

Tādējādi, lai hipotekāro aizdevumu shēma būtu saderīga ar EEZ līgumu, tai jāatbilst nosacījumiem attiecībā uz aktīvu glābšanas saderību, kā noteikts pamatnostādnēs par samazinātas vērtības aktīviem. Attiecīgie nosacījumi ir apsvērti 3.2.–3.6. iedaļā turpmāk tekstā.

3.2.   Hipotekārā aizdevuma vērtēšana – neatkarīgs eksperts

Hipotekārā aizdevuma vērtēšana – neatkarīgs eksperts

Pamatnostādņu par samazinātas vērtības aktīviem 20. punkta pirmajā ievilkumā ir noteikts, ka: “atbalsta pieteikumiem jābūt (..), pamatojoties uz pareizu novērtējumu, ko apliecinās neatkarīgi eksperti (..).”

Regulas 3. punktā noteikts, ka MFF ir jāveic fondam piedāvāto hipotekāro aizdevumu aktīvu vērtības novērtējums. Tas arī ir tas, kas notiek praksē: MFF veic novērtējumu aktīviem, kuriem saskaņā ar hipotekāro aizdevumu shēmu piemēro mijmaiņu. Tādējādi, pretēji pamatnostādņu par samazinātas vērtības aktīviem prasībām, aktīvus, kuriem mijmaiņu veic saskaņā ar hipotekāro aizdevumu shēmu, nevērtē neatkarīgs eksperts.

Fakts, ka vienu novērtēšanas elementu – kredītriska metodi – sagatavojis neatkarīgs eksperts (KPMG Iceland), automātiski nenozīmē, ka viss novērtējums jāuzskata par neatkarīga eksperta veiktu. Citu svarīgu novērtējuma elementu, proti, novērtējuma pamatojuma noteikšanu (piemēram, atbilstīgo hipotekāro aizdevumu izvēle, vērtības (uzskaites vērtības) pamats, kredītriska novērtējuma veiktspēja un lēmums par to, kā aprēķināt kredīta rezervi un noteikt atbilstošo maksājamo summu ar MFF obligācijām), paredz regula vai viens pats MFF. Fakts, ka neatkarīgs eksperts ir nodrošinājis metodi kredītriska novērtēšanai, nemaina faktu, ka MFF pats būtībā piemēro šo metodi, citiem vārdiem sakot, pats veic novērtēšanu. Nepastāv rūpīga pārbaude par to, vai MFF piemēro šo metodi, un, ja piemēro, tad kādā veidā.

KPMG Iceland

Šādos apstākļos Uzraudzības iestāde secina, ka aktīvu novērtēšana, ko veic saskaņā ar hipotekāro aizdevumu shēmu, nenotiek atbilstoši pamatnostādņu par samazinātas vērtības aktīviem 20. punktam.

Kā aprakstīts iepriekš, oficiālās izmeklēšanas laikā Islandes iestādes iesniedza aktīvu novērtējuma ziņojumu, ko bija izstrādājis neatkarīgs finanšu eksperts – ALM – attiecībā uz hipotekārajiem aizdevumiem, kuriem jau bija piemērota mijmaiņa saskaņā ar hipotekāro aizdevumu shēmu. Tomēr tas nemaina faktu, ka saskaņā ar šo hipotekāro aizdevumu shēmu, kā arī saskaņā ar attiecīgiem tiesību aktiem MFF pašam jāveic to hipotekāro aizdevumu novērtēšana, kurus fonds pārņēmis, īstenojot shēmu.

ALM

Kā noteikts iepriekš II daļas 3. iedaļā, Uzraudzības iestāde uzskatīs hipotekāro aizdevumu shēmu tikai par “atbalsta shēmu” 3. protokola II daļas 1. panta d) punkta nozīmē. Tādējādi, neskarot novērtējumus, kas shēmas ietvarā veikti atsevišķos gadījumos, hipotekāro aizdevumu shēma pati neatbilst pamatnostādņu par samazinātas vērtības aktīviem nosacījumiem.

Ņemot vērā iepriekš uzskaitīto, Uzraudzības iestāde secina, ka hipotekāro aizdevumu novērtēšanas sistēma neatbilst nosacījumiem, kas izklāstīti pamatnostādnēs par samazinātas vērtības aktīviem.

3.3.   Hipotekārā aizdevuma vērtēšana – vērtēšanas pamats

Hipotekārā aizdevuma vērtēšana – vērtēšanas pamats

Pamatnostādnes par samazinātas vērtības aktīviem paredz arī samazinātas vērtības aktīvu vērtēšanas metodi aktīvu glābšanas pasākumu kontekstā. Pamatnostādņu par samazinātas vērtības aktīviem 39. un 40. punkts un 3. pielikums ievieš jēdzienus: “izmaksas”, “pašreizējā tirgus vērtība”, “reālā ekonomiskā vērtība” un “pārveduma vērtība”. Šie jēdzieni pamatnostādnēs par samazinātas vērtības aktīviem ir definēti šādi (39):

39

| — | izmaksas nozīmē aizdevuma bilances vai nominālo vērtību, no kuras atņemts vērtības samazinājums, |
| --- | --- |

—

izmaksas nozīmē aizdevuma bilances vai nominālo vērtību, no kuras atņemts vērtības samazinājums,

| — | pašreizējā tirgus vērtība ir samazinātas vērtības aktīvu vērtība, kādu tie varētu būt ieguvuši tirgū, |
| --- | --- |

—

pašreizējā tirgus vērtība ir samazinātas vērtības aktīvu vērtība, kādu tie varētu būt ieguvuši tirgū,

| — | reālā ekonomiskā vērtība ir aktīvu pamatā esošā ilgtermiņa ekonomiskā vērtība, balstoties uz pamatā esošo naudas plūsmu un ilgākiem termiņiem. Tie jāaprēķina gan pamata scenārijam, gan stresa scenārijam, |
| --- | --- |

—

reālā ekonomiskā vērtība ir aktīvu pamatā esošā ilgtermiņa ekonomiskā vērtība, balstoties uz pamatā esošo naudas plūsmu un ilgākiem termiņiem. Tie jāaprēķina gan pamata scenārijam, gan stresa scenārijam,

| — | pārveduma vērtība ir vērtība, kas piešķirta samazinātas vērtības aktīviem saistībā ar aktīvu glābšanas programmu. |
| --- | --- |

—

pārveduma vērtība ir vērtība, kas piešķirta samazinātas vērtības aktīviem saistībā ar aktīvu glābšanas programmu.

Parasti pamatnostādnes par samazinātas vērtības aktīviem paredz: ja pārveduma vērtība ir augstāka nekā pašreizējā tirgus vērtība, ir iesaistīts valsts atbalsts. Lai atbalstu atzītu par saderīgu, pārveduma vērtībai jābūt mazākai par reālo ekonomisko vērtību vai vienādai ar to.

Papildnoteikumu 6. pants paredz, ka hipotekāro aizdevumu kopējā fonda vērtības pamatā ir katra atsevišķa hipotekārā aizdevumu uzskaites vērtība. Parasti uzskaites vērtība nav tāda pati kā aktīvu reālā ekonomiskā vērtība, kuras pamatā ir esošās naudas plūsmas un ilgāki termiņi.

Ņemot vērā iepriekšminēto, Uzraudzības iestāde uzskata, ka Islandes valdība nav spējusi parādīt (vai aprēķināt), ka pārveduma vērtības pamatā ir reālā ekonomiskā vērtība. Nevar pieņemt Islandes iestāžu apgalvojumus attiecībā uz to, ka “kredīta rezerves” iekļaušana nodrošina, ka uzskaites vērtība tiek koriģēta, iegūstot tirgus vērtību. Pirmkārt, “kredīta rezerve” ir paredzēta tikai tam, lai aizsargātu MFF pret kredītrisku (atliekot daļu no kompensācijas par hipotekāro aizdevumu), un nevis, lai noteiktu tirgus vērtību. Otrkārt, veicot galīgo norēķinu, finanšu iestādes saņems MFF obligācijas atbilstoši hipotekāro aizdevumu uzskaites vērtībai, no kuras atņemts faktiskais un nākotnē paredzamais vērtības samazinājums, un nevis atbilstoši hipotekāro aizdevumu reālajai ekonomiskajai vērtībai.

Tādējādi, izmantojot pieejamo informāciju un saskaņā ar pamatnostādnēs par samazinātas vērtības aktīviem noteiktajiem principiem, Uzraudzības iestādes nevar izslēgt, ka hipotekāro aizdevumu shēmā ir ietverts nesaderīgs valsts atbalsts.

3.4.   Izmaksu sloga sadale

Izmaksu sloga sadale

Attiecībā uz izmaksu sloga sadali pamatnostādņu par samazinātas vērtības aktīviem 21.–25. punkts paredz, ka parasti finanšu iestādēm pilnā apmērā ir jāsedz zaudējumi, kas saistīti ar samazinātas vērtības aktīviem. Tas nozīmē, ka tām jāsedz zaudējumi, kas rodas no starpības starp samazinātas vērtības aktīvu pašreizējo tirgus vērtību un reālo ekonomisko vērtību.

Tā kā MFF nav veicis novērtēšanu atbilstīgi pamatnostādnēm par samazinātas vērtības aktīviem, nav iespējams novērtēt, kādā mērā atbilstošās finanšu iestādes sedz izmaksu slogu, kā noteikts pamatnostādnēs par samazinātas vērtības aktīviem.

3.5.   Atlīdzība

Atlīdzība

Uzraudzības iestāde atzīmē, ka EBTA valstīm ir jānodrošina arī, lai “aktīvu glābšanas cenas noteikšanā ietvertu atlīdzību valstij, kurā atbilstīgi ņemti vērā riski saistībā ar nākotnes zaudējumiem, kas pārsniedz “reālās ekonomiskās vērtības” noteikšanā paredzētos zaudējumus, kā arī jebkāds papildu risks, kas izriet no pārveduma vērtības virs reālās ekonomiskās vērtības” (40).

40

Pamatnostādnes par samazinātas vērtības aktīviem paredz, ka šādu atlīdzību var nodrošināt, nosakot aktīvu pārveduma vērtību zem reālās ekonomiskās vērtības tādā mērā, lai sniegtu piemērotu kompensāciju par risku, ko uzņemas valsts (41). Visām cenu noteikšanas sistēmām būtu jānodrošina tas, ka saņēmēju finanšu iestāžu kopējais ieguldījums samazina valsts intervences neto līmeni līdz vajadzīgajam minimumam. Tomēr, tā kā hipotekāro aizdevumu shēma neatbilst pamatnostādņu par samazinātas vērtības aktīviem prasībām, ir neiespējami novērtēt, vai Islandes iestādes ir panākušas atbilstību prasībai par atlīdzību.

41

Kā jau aprakstīts iepriekš, Islandes iestādes ir apgalvojušas, ka saņēmējām finanšu iestādēm piemēro 95 bāzes punktu (bp) maksu, kuru pievieno MFF kapitāla cenai, slēdzot līgumu atbilstoši hipotekāro aizdevumu shēmai. Tomēr saskaņā ar Uzraudzības iestādes rīcībā esošo informāciju 95 bp ir pašreizējā prēmija, ko MFF parasti iekasē no klientiem, lai segtu darbības izmaksas (25 bp), priekšapmaksas risku (50 bp) un kredītu zaudējumus (20 bp) par parastiem hipotekāriem aizdevumiem.

Tādējādi, lai gan Uzraudzības iestāde saprot, ka tas ietekmēs saņēmējām finanšu iestādēm pārvesto MFF obligāciju vērtību, tomēr MFF būs šādas izmaksas saistībā ar pārvesto hipotekāro aizdevumu pārvaldību hipotēku darbības laikā. Līdz šim brīdim Uzraudzības iestāde nav saņēmusi dokumentālu pierādījumu par pretējo (42). Tādējādi 95 bp maksu nevar uzskatīt par saņēmēju finanšu iestāžu samaksāto atlīdzību valstij.

42

3.6.   Neierobežota darbības joma un ilgums

Neierobežota darbības joma un ilgums

Islandes iestādes nav noteikušas ne hipotekāro aizdevumu shēmas laika ierobežojumu, ne arī laikposmu, kurā finanšu iestādes var pieteikties dalībai hipotekāro aizdevumu shēmā (tā saucamo “laika logu”) (43).

43

Pamatnostādnes par samazinātas vērtības aktīviem paredz, ka, lai aktīvu glābšanas pasākumi būtu saderīgi ar EEZ līgumu, to ilgums nedrīkst pārsniegt finanšu krīzes ilgumu (44). Aktīvu glābšanas pasākumi netiek apstiprināti uz neierobežotu laika periodu.

44

Par pamatu ņemot Eiropas Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi, aktīvu glābšanas pasākumu “laika logi” parasti tiek apstiprināti uz laikposmu, kas nepārsniedz sešus mēnešus. Par “laika loga” pagarināšanu (parasti vēl uz sešiem mēnešiem) ir savlaicīgi jāpaziņo un jāņem vērā situācijas attīstība attiecīgajos finanšu tirgos. Aktīvu glābšanas shēmas drīkst apstiprināt uz laikposmu līdz diviem gadiem, ar nosacījumu, ka Uzraudzības iestādei divas reizes gadā tiek iesniegti pārskati (45).

45

Tāpat Islandes iestādes nav norādījušas hipotekāro aizdevumu shēmas kopējo budžetu, nedz arī aplēsušas shēmas gada izdevumus. Tās nav iesniegušas informāciju par paredzamo saņēmēju skaitu vai to aktīvu vērtības ierobežojumu, kuriem shēmas ietvarā potenciāli varētu piemērot mijmaiņu. Tādējādi šķiet, ka hipotekāro aizdevumu shēmai ir neierobežota darbības joma un tādējādi tā nav proporcionāla, kā noteikts atbilstīgi pamatnostādnēm par samazinātas vērtības aktīviem.

4.   SECINĀJUMS

Saskaņā ar informāciju, ko iesniegušas Islandes iestādes, Uzraudzības iestāde secina, ka hipotekāro aizdevumu shēmā EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē ietverts valsts atbalsta piešķīrums, kas nav saderīgs ar EEZ līguma darbību iepriekš norādīto iemeslu dēļ. Tomēr atsevišķi atbalsta piešķīrumi saskaņā ar hipotekāro aizdevumu shēmu, kas atbilst valsts atbalsta pamatnostādnēs par samazinātas vērtības aktīviem izklāstītajiem kritērijiem, ir saderīgi ar EEZ līguma darbību (46).

46

Uzraudzības iestādei tika paziņots par hipotekāro aizdevumu shēmu pēc tās stāšanās spēkā un pirms tam, kad Uzraudzības iestāde bija pieņēmusi galīgo lēmumu par paziņojumu. Tādējādi Islandes iestādes ir nelikumīgi īstenojušas konkrēto atbalstu, pārkāpjot 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu.

No 3. protokola II daļas 14. panta izriet, ka nelikumīgs atbalsts, kas nav saderīgs ar valsts atbalsta noteikumiem saskaņā ar EEZ līgumu, ir jāatgūst no tā saņēmējiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Hipotekāro aizdevumu shēma atbilst valsts atbalstam, kas nav saderīgs ar EEZ līguma darbību EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē.

2. pants

Ņemot vērā to, ka Islandes iestādes neizpildīja prasību paziņot EBTA Uzraudzības iestādei par hipotekāro aizdevumu shēmu pirms tās īstenošanas, saskaņā ar 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu hipotekāro aizdevumu shēma ietver nelikumīgu valsts atbalstu.

3. pants

Islandes iestādēm nekavējoties jāatceļ hipotekāro aizdevumu shēma un jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai atgūtu ikvienu nesaderīgu un nelikumīgu atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar hipotekāro aizdevumu shēmu, kā norādīts 1. un 2. pantā.

4. pants

Līdz 2011. gada 30. augustam Islandes iestādes ziņo EBTA Uzraudzības iestādei par pasākumiem, kas veikti, lai panāktu atbilstību šim lēmumam.

5. pants

Atgūšanu uzsāk nekavējoties un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 2011. gada 30. oktobrī. Atgūšanu īsteno saskaņā ar valsts tiesību aktos noteikto kārtību, ar nosacījumu, ka tie pieļauj tūlītēju un efektīvu šā lēmuma izpildi. Atgūstamais atbalsts ietver procentus (tostarp saliktos procentus) no dienas, kad atbalsts nonāca atbalsta saņēmēju rīcībā, līdz tā atgūšanai. Procentus aprēķina, par pamatu ņemot Lēmuma Nr. 195/04/COL 9. pantu.

6. pants

Šis lēmums ir adresēts Islandes Republikai.

7. pants

Autentisks ir tikai šā lēmuma teksts angļu valodā.

Briselē, 2011. gada 29. jūnijā

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

priekšsēdētājs

Per SANDERUD

Kolēģijas locekle

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

---

(1)  Grozītais 2004. gada 14. jūlija Lēmums Nr. 195/04/COL, OV L 139, 25.5.2006., 37. lpp., un EEZ papildinājumā Nr. 26, 25.5.2006., 1. lpp. Lēmuma konsolidētais variants pieejams vietnē www.eftasurv.int

1

(2)  OV C 277, 14.10.2010., 4. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 57, 14.10.2010., 4. lpp.

2

(3)  Skatīt 2. zemsvītras piezīmi iepriekš.

3

(4)  Islandes iestādes ir paskaidrojušas, ka finanšu iestādes nevarēja iegūt likvīdus līdzekļus atklātā tirgū, jo tajā laikā finanšu krīzes dēļ Islandē nefunkcionēja starpbanku tirgus, un mazākajām krājbankām nebija aktīvu, ko tās varētu izmantot kā nodrošinājumu darījumos ar centrālo banku.

4

(5)  Skatīt valdības 19.6.2008. deklarāciju par pasākumiem saistībā ar nekustamo īpašumu un finanšu tirgu un valdības informāciju presei 18.7.2008. Finanšu krīzes dēļ Islandē hipotekāro kredītu termiņš ir pagarināts uz 70 gadiem.

5

(6)  OV C 241, 8.10.2009., 16. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 52, 8.10.2009., 1. lpp. Lēmums ir pieejams arī Uzraudzības iestādes tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/stateaidregistry/sadecice09/168_09_col.pdf.

6

(7)  Pirms finanšu krīzes Islandes banku nozari galvenokārt veidoja divas daļas – pirmā bija trīs bijušās lielākās bankas Glitnir, Landsbanki un Kaupthing, kuras bija salīdzinoši aktīvas starptautiskā mērogā, un otra daļa – mazas krājbankas, kuras bija atkarīgas no lielāko banku finansējuma.

7

Glitnir

Landsbanki

Kaupthing

(8)  Skatīt Lēmumu Nr. 168/09/COL, 3. lpp.

8

(9)  Likums Nr. 125/2008 stājās spēkā tā publicēšanas dienā, t. i., 7.10.2008.

9

(10)  Grozītais Mājokļu likums un regula ļauj MFF iegādāties (vai refinansēt) obligācijas, kas nodrošinātas ar mājokļu hipotēkām. Tomēr papildnoteikumi attiecas uz pašu hipotekāro aizdevumu iegādi. Islandes iestādes ir paskaidrojušas, ka ir bijis domāts viens un tas pats.

10

(11)  Starp MFF un Bolungarvik krājbanku bija noslēgti divi līgumi.

11

Bolungarvik

(12)  Saskaņā ar vienošanos starp mijmaiņas līguma pusēm galīgo cenu bija paredzēts noteikt 15.4.2009.

12

(13)  Attiecībā uz obligāciju cenu noteikšanu regulas 3. pants paredz, ka: “Mājokļu finansēšanas fonds veic fondam piedāvāto obligāciju vērtības neatkarīgu novērtējumu. Nosakot obligāciju vērtību, fonds cita starpā ņem vērā parādnieka maksājumu situāciju, hipotēkas proporcionālu attiecību pret mājokli obligācijas pārņemšanas brīdī, obligācijas saistību neizpildi un tās noteikumus, lai obligācijas cena atspoguļotu tās tirgus vērtību. Turklāt līguma nosacījumiem un pirkuma cenai jābūt plānotai tā, lai samazinātu fonda kredītriskus.”

13

(14)  Papildnoteikumu 6. pants attiecībā uz “pirkuma cenu” paredz, ka:

14

“Hipotekāro aizdevumu pirkuma cenas pamatā ir to tirgus vērtība. Hipotekāro aizdevumu pirkuma līgumos aizdevuma uzskaites vērtība parasti ir to cenas pamatā, rēķinoties ar priekšapmaksas risku, darbības izmaksām un citiem faktoriem. Hipotēku kopējā fonda galīgo cenu nosaka pēc tā darbības rādītājiem un iespējamiem zaudējumiem, veicot galīgo norēķinu par pirkuma cenu.

Pirkuma cenas summa, kas samaksāta, parakstot līgumu, nepārsniedz 80 % no kopējā fonda tirgus cenas. Saskaņā ar 5. pantu, palielinoties aplēstajiem zaudējumiem, šī proporcija samazinās. Ieturētajai pirkuma cenas proporcijai vienmēr jābūt augstākai nekā aplēstajiem zaudējumiem.

Hipotekāro aizdevumu pirkuma līgumos nosaka pirkuma cenas galīgo norēķinu. Parasti šāds norēķins notiek 8–10 gadus pēc pirkuma dienas. Galīgā norēķina laikā MFF maksā pārdevējam pirkuma cenas atlikumu, no kuras atņemts faktiskais hipotēku kopējā fonda vērtības zudums un aplēstie zaudējumi no kopējā fonda visā tā ilgumā atbilstīgi 5. pantam”.

(15)  Papildnoteikumu 4. pants.

15

(16)  Islandes iestāžu vēstule Uzraudzības iestādei 2009. gada 27. augustā.

16

(17)  Uzraudzības iestāde saprot, ka tas nozīmē nesamaksāto pamatsummu, kas aizdota aizņēmējam (bez norakstījumiem).

17

(18)  Saskaņā ar papildnoteikumu 3. pantu “finanšu uzņēmums iesniedz datorizētu informāciju, ko MFF uzskata par būtisku, lai izvērtētu tā hipotēku kopējā fonda vērtību un kredītrisku, kuru paredzēts pārdot MFF”.

18

(19)  Papildnoteikumu 7. pants attiecībā uz “maksājumu par hipotēkas obligācijām” paredz, ka: “MFF maksā par hipotekārajiem aizdevumiem, apmaiņā nododot MFF obligācijas. MFF obligāciju peļņas pamatā ir hipotekāro aizdevumu ilgums un nosacījumi. Papildus citiem faktoriem vērā jāņem arī priekšapmaksas risks un darbības izmaksas.”

19

(20)  Regulas 5. pants paredz, ka: “kompensācija par obligācijām, ko iegādājies Mājokļu finansēšanas fonds, parasti ir MFF obligāciju veidā.” Tādējādi būtībā regula pieļauj cita veida kompensācijas formas, piemēram, samaksu skaidrā naudā. Tomēr līdz šim ir izmantota tikai kompensācija MFF obligāciju veidā.

20

(21)  Reālais galīgā norēķina laiks parasti tiek norādīts līgumā.

21

(22)  Regulas 3. pants un papildnoteikumu 6. pants.

22

(23)  Skatīt http://www.fme.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=7199

23

(24)  Skatīt http://www.fme.is/lisalib/getfile.aspx?itemid=7997

24

(25)  Skatīt ESA Lēmumu Nr. 126/11/COL, 13.4.2011. par valsts atbalstu Byr hf. dibināšanai un kapitalizācijai, vēl nepublicēts, pieejams Uzraudzības iestādes tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/media/decisions/126-11-COL.pdf

25

ESA

Byr hf.

(26)  Skatīt 2. zemsvītras piezīmi.

26

(27)  Valsts atbalsta pamatnostādņu atjauninātais variants ir publicēts Uzraudzības iestādes tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

27

(28)  Uzraudzības iestāde atzīmē, ka tas ir pretstatā paziņojumam par hipotekāro aizdevumu shēmu, kas iesniegts Uzraudzības iestādei 27.5.2009. (Notikums Nr. 519720), kurā Islandes iestādes apgalvo, ka pamatnostādnes par samazinātas vērtības aktīviem būtu pareizās pamatnostādnes, saskaņā ar ko novērtēt shēmu (gadījumā, ja Uzraudzības iestāde nonāktu pie secinājuma, ka shēma ietver atbalstu).

28

(29)  Attiecībā uz hipotekāro aizdevumu shēmas saderību Islandes iestādes arī atsaucas uz iepriekšējiem argumentiem, kas izteikti Uzraudzības iestādei attiecībā uz krājbanku sistēmisko nozīmību Islandē – skatīt, piemēram, Islandes Centrālās bankas 2009. gada 19. maija vēstuli, kas apstiprina pasākumu nepieciešamību (paziņojuma 5. pielikums). Atbalstot šo apgalvojumu, Islandes iestādes ir iesniegušas Eiropas politikas pētījumu centra (CEPS) pētījumu (“Pētot atšķirības banku nozarē Eiropā – krājbanku darbība un loma”, CEPS, 26.6.2009.).

29

CEPS

CEPS

(30)  Ziņojumu sagatavojis Hjörtur H. Jónsson no ALM.

30

Hjörtur H. Jónsson

ALM.

(31)  Lai segtu priekšapmaksas risku, darbības izmaksas un pārmērīgus kredītu zaudējumus, prēmija, kas tika iekasēta attiecībā uz Spkef, bija 95 bāzes punkti (bp). 95 bp ir pašreizējā prēmija, ko MFF parasti iekasē no klientiem: 25 bp par darbības izmaksām, 50 bp par priekšapmaksas risku un 20 bp par kredītu zaudējumiem.

31

Spkef

(32)  Uzraudzības iestāde pieņem, ka Islandes iestādes atsaucas uz Uzraudzības iestādes pamatnostādnēm par dzīvotspējas atjaunošanu un pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu finanšu nozarē pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem.

32

(33)  Lieta 78/76 Steinike and Weinlig pret Vācijas Federatīvo Republiku (1977), Krājums 595, 21. punkts.

33

Steinike and Weinlig

(34)  Apvienotās lietas E-5/04, E-6/04 un E-7/04 Fesil and Finnfjord (2005) EBTA Tiesas ziņojums, 117. lpp., 77. punkts. Šis spriedums apstiprina Tiesas judikatūru, kā noteikts Lietā C-75/97 Beļģija pret Komisiju (1999), Krājums, I-3671. lpp., 33. punkts. Skatīt arī Lietu C-66/02 Itālija pret Komisiju (2005), Krājums, I-10901. lpp., 95. punkts.

34

Fesil and Finnfjord

Beļģija pret Komisiju

Itālija pret Komisiju

(35)  Apvienotās lietas T-132/96 un T-143/96 Freistaat Sachsen and Volkswagen AG pret Komisiju (1999), Krājums, II-3663. lpp., 167. punkts. Skatīt Komisijas lēmumus lietā NN 70/07 Northern Rock (OV C 43, 16.2.2008., 1. lpp.) un lietā NN 25/08 Rescue aid to WestLB (OV C 189, 26.7.2008., 3. lpp.); un Komisijas 2008. gada 4. jūnija lēmumu C 9/08 SachsenLB (OV L 104, 24.4.2009.). Skatīt arī Uzraudzības iestādes Lēmumu Nr. 36/09/COL, 30.1.2009., par līgumu starp Norvēģijas valsti un Eksportfinans ASA par valsts finansējumu Eksportfinans (OV C 156, 9.7.2009., 17. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 36, 9.7.2009., 9. lpp.); Lēmumu Nr. 205/09/COL, 8.5.2009., par būtībā drošu banku pagaidu rekapitalizācijas shēmu ar mērķi veicināt finanšu stabilitāti un aizdevumus reālajai ekonomikai (OV L 29, 3.2.2011., 36. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 6, 3.2.2011., 1. lpp.); 2009. gada 20. maija Lēmumu 235/09/COL par pagaidu maza apjoma atbalstu shēmu (Norvēģija) (OV L 46, 19.2.2011., 59. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 8, 17.2.2011., 1. lpp.); 2009. gada 27. marta Lēmumu Nr. 168/09/COL par Islandes Mājokļu finansēšanas fonda papildu aizdevumu kategoriju aizdevumiem bankām, krājbankām un citām finanšu iestādēm ar mērķi uz laiku refinansēt hipotekāros aizdevumus (OV C 241, 8.10.2009., 16. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 52, 8.10.2009., 1. lpp.).

35

Freistaat Sachsen and Volkswagen AG pret Komisiju

Northern Rock

Rescue aid to WestLB

SachsenLB

Eksportfinans ASA

Eksportfinans

(36)  Spriedums lietā C-310/99 Itālija pret Komisiju (2002), Krājums, I-2289. lpp., 91. punkts. Sprieduma lietā C-66/02 Itālija pret Komisiju (2005), Krājums, I-10901. lpp., 91. punktā Tiesa atzina: “Atbalsta shēmas gadījumā Komisija var tikai izpētīt attiecīgās shēmas vispārīgās īpašības un tai nav jāizskata katrs atsevišķais piemērošanas gadījums (..), lai pārbaudītu, vai šī shēma ietver atbalsta elementus.” Skatīt arī spriedumu lietā E-2/05, ESA pret Islandi, (2005), EBTA Tiesas ziņojums, 202. lpp., 24. punkts, un lieta C-71/09 P, C-73/09 P un C-76/09 P, Comitato “Venezia vuole vivere” pret Komisiju, vēl nav publicēts, 63.–64. punkts.

36

Itālija pret Komisiju

Itālija pret Komisiju

ESA pret Islandi

Comitato “Venezia vuole vivere”

(37)  Skatīt 32. zemsvītras piezīmi.

37

(38)  Skatīt pamatnostādņu par samazinātas vērtības aktīviem 32. punktu.

38

(39)  39. punkts paredz, ka: “pirmajā posmā aktīvi, ja iespējams, būtu jānovērtē, pamatojoties uz to pašreizējo tirgus vērtību. Būtībā ikviens glābšanas shēmā iekļauto aktīvu pārvedums vērtībā, kas pārsniedz tirgus cenu, būs valsts atbalsts. Tomēr pašreizējā tirgus vērtība var būt diezgan atšķirīga no šo aktīvu uzskaites vērtības pašreizējā situācijā vai, ja nav tirgus, tāda var pat nebūt (dažiem aktīviem vērtība praktiski var būt pat nulle).”

39

40. punkts paredz, ka: “otrajā posmā samazinātas vērtības aktīviem piešķirtā vērtība saistībā ar aktīvu glābšanas programmu (“pārveduma vērtība”) noteikti būs augstāka par pašreizējo tirgus cenu, lai sasniegtu cerētos glābšanas pasākumu rezultātus. Lai nodrošinātu konsekvenci atbalsta saderīguma novērtēšanā, Uzraudzības iestāde izmantotu pārveduma vērtību, kas atspoguļo aktīvu pamatā esošo ilgtermiņa ekonomisko vērtību (reālo ekonomisko vērtību), pamatojoties uz pamatā esošo naudas plūsmu un ilgākiem termiņiem kā pieņemamu atsauces vērtību, kura norāda uz atbalsta summas kā nepieciešamā minimuma atbilstību.”

Turklāt 1. tabulā “Vērtspapīros nepārvērstie aizdevumi” ieviesti jēdzieni “izmaksas”, “ekonomiskā vērtība” un “pārveduma vērtība” kā pamats novērtēšanai shēmas ietvarā.

(40)  Pamatnostādņu par samazinātas vērtības aktīviem 4.II pielikums.

40

(41)  Pamatnostādņu par samazinātas vērtības aktīviem 4.II pielikums.

41

(42)  Pat, ja 95 bp maksa būtu pieņemama kā atlīdzība par mijmaiņu, jautājums par to, vai šīs maksas apmērs ir pietiekams, lai būtu uzskatāms par atbilstošu atlīdzību, paliek atklāts; skatīt pamatnostādņu par samazinātas vērtības aktīviem 4.II pielikumu.

42

(43)  Islandes iestāžu apgalvojums, ka Ārkārtas likums ir pagaidu likums un tādējādi saskaņā ar to īstenotās shēmas pēc būtības nav pastāvīgas, nav pieņemams. Nevienā no attiecīgajiem tiesību aktiem nav nosacījuma, kas neļautu Islandes iestādēm hipotekāro aizdevumu shēmu turpināt bezgalīgi. Tas ir pretstatā pamatnostādņu attiecībā uz valsts atbalstu finanšu krīzes laikā vispārējam proporcionalitātes principam un pamata nepieciešamībai. Fakts, ka Islandes Parlaments bija paredzējis pārskatīt Ārkārtas likumu līdz 1.1.2010., nemaina šo secinājumu. Jebkurā gadījumā saskaņā ar Uzraudzības iestādei šobrīd pieejamo informāciju Islandes Parlaments šādu pārskatīšanu nav veicis.

43

(44)  Uzraudzības iestādes pamatnostādņu par finanšu iestādēm 12. punkts.

44

(45)  Uzraudzības iestādes pamatnostādņu par finanšu iestādēm 24. punkts.

45

(46)  Skatīt, piemēram, Komisijas 16.12.2003. lēmumu par atbalsta shēmu, ko īstenojusi Francija grūtībās nonākušu uzņēmumu pārņemšanai (OV L 108, 16.4.2004., 38. lpp.), un Komisijas 20.12.2001. lēmumu par valsts atbalsta shēmu, ko īstenojusi Spānija 1993. gadā attiecībā uz konkrētiem jaundibinātiem uzņēmumiem Biskajā (Spānijā) (OV L 40, 14.2.2003., 11. lpp.). Skatīt arī ESA2008. gada 3. decembra Lēmumu 754/08/COL par koksnes inovāciju shēmu (OV C 58, 12.3.2009., 12. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 14, 12.3.2009., 5. lpp.).

46

ESA

---

| 22.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 323/32 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 323/32

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 232/11/COL

(2011. gada 13. jūlijs)

par paziņojumu attiecībā uz zemesgabala Nesøyveien 8, gnr. 32 bnr. 17 pārdošanu Askeras pašvaldībā (Norvēģija)

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (turpmāk „Iestāde”),

Ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (turpmāk „EEZ līgums”), jo īpaši tā 61. pantu un 26. protokolu,

Ņemot vērā Nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (turpmāk „Uzraudzības un Tiesas nolīgums”), jo īpaši tā 24. pantu,

Ņemot vērā Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokolu (turpmāk „3. protokols”), jo īpaši tā I daļas 1. panta 2. punktu un II daļas 7. panta 5. punktu un 14. pantu,

Ņemot vērā Iestādes 2004. gada 14. jūlija Lēmuma Nr. 195/04/COL par īstenošanas noteikumiem, kas minēti 3. protokola II daļas 27. pantā, konsolidēto versiju (turpmāk „lēmums par īstenošanas noteikumiem”) (1),

pēc aicinājuma ieinteresētajām personām iesniegt piezīmes saskaņā ar minētajiem pantiem (2) un, ņemot vērā iesniegtās piezīmes,

tā kā:

I.   FAKTI

1.   PROCEDŪRA

Ar 2008. gada 15. decembra vēstuli (atsauce Nr. 508884), ko Iestāde saņēma 2009. gada 13. februārī, Norvēģijas iestādes saskaņā ar 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu Iestādei paziņoja, ka Askeras pašvaldība ir pārdevusi zemesgabalu Nesøyveien 8, gnr. 32 bnr. 17.

Iestāde 2009. gada 8. aprīļa vēstulē (atsauce Nr. 512188) lūdza papildu informāciju. Norvēģijas iestādes atbildēja ar 2009. gada 11. maija vēstuli (atsauce Nr. 518079).

Ar 2009. gada 7. jūlija vēstuli (atsauce Nr. 521778) Iestāde nosūtīja atkārtotu informācijas pieprasījumu. Norvēģijas iestādes atbildēja ar 2009. gada 14. augusta vēstuli (atsauce Nr. 527555).

Tad Iestāde Norvēģijas iestādēm paziņoja, ka attiecībā uz zemesgabala pārdošanu tā ir nolēmusi sākt 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktā paredzēto procedūru.

Iestādes Lēmums Nr. 538/09/COL par procedūras sākšanu 2010. gada 8. jūlijā tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un EEZ papildinājumā (3). Iestāde aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par šo lēmumu.

Iestāde saņēma piezīmes no vienas ieinteresētās personas, proti, no zemesgabala pircēja Asker Brygge AS. Askeras pašvaldība nodeva Iestādei Asker Brygge AS2010. gada 29. janvāra vēstuli kā pielikumu tajā pašā dienā datētajai pašvaldības vēstulei.

Iestāde 2010. gada 14. oktobrī tikās ar Norvēģijas iestādēm, lai apspriestos par šo gadījumu. Pēc tikšanās Norvēģijas iestādes 2010. gada 19. novembrī iesniedza galīgās piezīmes par šo jautājumu.

2.   PAZIŅOJUMA SATURA IZKLĀSTS

Norvēģijas iestādes paziņoja par Askeras pašvaldības īstenoto zemesgabala pārdošanu uzņēmumam Asker Brygge AS (turpmāk „Asker Brygge”). Īpašums reģistrēts Norvēģijas zemesgrāmatā kā zemesgabals Nesøyveien 8, gnr. 32 bnr. 17 (turpmāk „gbnr. 32/17”), kurš atrodas Askeras pašvaldībā un kura platība ir aptuveni 9 700 m2. Zemesgabals nebija apbūvēts. Daļu zemesgabala no pašvaldības nomāja Slependen Båtforening.

Askeras pašvaldība un Asker Brygge 2001. gadā noslēdza līgumu (turpmāk „iespējas līgums”), saskaņā ar kuru Asker Brygge tika dota iespēja līdz 2009. gada 31. decembrim iegādāties zemesgabalu par fiksētu summu NOK 8 miljoniem, kas pielāgota atbilstoši patēriņa cenu indeksam. Saskaņā ar iespējas līgumu pašvaldība paredzēja dot Asker Brygge iespēju iegādāties īpašumu par tirgus cenu, ja Asker Brygge uzņemtos veikt izvērstu plānošanu un izpēti, lai panāktu īpašuma regulējuma maiņu un vēlāk šo īpašumu attīstītu.

Iespējas līgumu 2004. gadā atjaunoja un piedāvāto iespēju pagarināja līdz 2014. gada 31. decembrim ar līdzīgiem nosacījumiem attiecībā uz to darbu virzību, kas bija saistīti ar īpašuma regulējuma maiņu.

Asker Brygge 2005. gadā izmantoja iespēju pirkt zemi. Līgumslēdzējas puses 2007. gada 21. martā noslēdza pārdošanas līgumu par cenu NOK 8 727 462. Tajā pašā dienā zemesgabalu nodeva Asker Brygge īpašumā, lai gan īpašuma nodošanas dienā tika veikta tikai pirmā iemaksa 30 % apmērā no pārdošanas summas. Otra, lielākā, iemaksa 70 % apmērā no pārdošanas summas (NOK 6 109 223) jāveic vēlākais 2011. gada 31. decembrī. Askeras pašvaldība par otro iemaksu neiekasēs procentus.

Askeras pašvaldība un Asker Brygge uzskata, ka pārdošanas līgums nav saistīts ar valsts atbalstu, jo pārdošanas cena atspoguļo tirgus vērtību. Tiesiskās noteiktības apsvērumu dēļ Norvēģijas iestādes tomēr nolēma par šo darījumu paziņot Iestādei.

3.   NORVĒĢIJAS IESTĀŽU PIEZĪMES

Askeras pašvaldība uzskata, ka pārdošanas līgums nav saistīts ar valsts atbalstu, jo pārdošanas cena atspoguļo tirgus vērtību. Askeras pašvaldība uzsver, ka cenu neapsprieda, jo tā bija noteikta 2001. gadā. Lai gan iespējas līguma noslēgšanas laikā 2001. gadā netika veikts neatkarīgs īpašuma novērtējums, pašvaldība tolaik veica savu novērtējumu, pamatojoties uz savu plašo pieredzi Askeras nekustamā īpašuma tirgū.

Pašvaldība apgalvo, ka tai ir tiesības uz zināmu lemšanas brīvību. Nosakot zemesgabala vērtību 2006. gada jūnijā un 2008. gada jūnijā, ir atzīts, ka tā tirgus vērtība 2001. gadā bija attiecīgi NOK 9,6 miljoni (ar iespējamu ±15 % novirzi) un NOK 8 miljoni. Tātad šie novērtējumi atbilst pārdošanas cenai 2001. gadā, kas ir atbilstošais laikposms, attiecībā uz kuru jāveic novērtējums. Novērtējums, kas veikts 2008. gada 18. janvārī, pamatots uz kļūdainiem pieņēmumiem, un tajā nav ņemti vērā svarīgi novērtēšanas faktori.

Nevar uzskatīt, ka iespēja ir piešķirta bez atlīdzības, jo apmaiņā pret to Asker Brygge uzņēmās ar plānošanu un izpēti saistītus pienākumus. Pašvaldība uzskatīja, ka īpašuma attīstīšana būtu sarežģīts process un nevēlējās veikt izpēti, kas būtu nepieciešama, lai atklātu ar sarežģītajiem grunts apstākļiem un piesārņojumu saistītos riskus. Asker Brygge veiktā izpēte novērsa minētos riskus, un pašvaldība varēja pārdot īpašumu, neiesaistoties strīdos par šiem riskiem ar potenciāliem pircējiem. Tāpēc pienākumi, ko bija uzņēmies Asker Brygge, pašvaldībai bija izdevīgi.

Pašvaldība atzīst, ka privāts ieguldītājs nebūtu piekritis atliktam bezprocentu maksājumam 70 % apmērā no pārdošanas summas, bet, ja procentu likmes nepiemērošanu varētu uzskatīt par valsts atbalstu, tas būtu atzīstams par de minimis atbalstu.

4.   TREŠO PERSONU APSVĒRUMI

Saskaņā ar Asker Brygge viedokli Iestāde nevar secināt, ka zemesgabala pārdošanā ir iesaistīts valsts atbalsts.

4.1.   Zemesgabala vērtība 2001. gadā

Asker Brygge apgalvo, ka iespējamo atbalsta pasākumu novērtējuma pamatā jābūt faktiem, kas bija pašvaldības rīcībā laikā, kad tā noslēdza iespējas līgumu, saskaņā ar kuru Asker Brygge bija dotas tiesības iegādāties attiecīgo īpašumu, t. i., 2001. gadā. Tātad jānosaka īpašuma tirgus vērtība iespējas līguma noslēgšanas laikā. Iestādes uzdevums nav aizstāt pašvaldības lēmumu attiecībā uz īpašuma vērtības ekonomisko novērtējumu 2001. gadā. Tātad Asker Brygge apgalvo, ka, novērtējot īpašuma tirgus cenu 2001. gadā, pašvaldībai bija zināma rīcības brīvība.

Līgums ar Slependen Båtforening (turpmāk „Slependen”) un pienākums nodrošināt turpmāku risinājumu Slependen darbībai jāuzskata par īpašuma apgrūtinājumu, kas 2001. gadā neapšaubāmi ietekmēja tā tirgus vērtību.

Lai zemesgabalu attīstītu saimnieciskās darbības veikšanai, būtu jāmaina tā regulējums. Pašvaldībai tā 2001. gadā nebija reālistiska alternatīva. Sagatavošanas darbi, kas būtu jāveic pirms pilnīgas regulējuma maiņas, izmaksā dārgi un ir laikietilpīgi. Turklāt pastāvēja potenciāls risks, ka pašvaldība un citas publiskās iestādes, piemēram, Valsts ceļu pārvalde vai grāfistes gubernators, varētu noraidīt Asker Brygge pieteikumu par zemesgabala regulējuma maiņu.

Jāņem vērā arī, ka zemesgabals atrodas autoceļa E18 tiešā tuvumā, un tas nozīmē, ka īpašums nav aizsargāts ne pret ceļa radīto troksni, ne piesārņojumu. Autoceļa tuvums turklāt ievērojami ierobežo īpašuma attīstīšanas iespējas. Saskaņā ar autoceļa attīstības plānu tuvāk par 35 metriem no ceļa bija aizliegts būvēt jebkādus objektus. Tā kā zemesgabals ir ļoti šaurs un atrodas tuvu ceļam, šis ierobežojums nozīmē, ka aizliegums attiecās uz gandrīz 90 % no īpašuma platības. Turklāt saskaņā ar līguma 1. iedaļu un publisko ceļu attīstības plānu daļu īpašuma bija paredzēts izmantot, lai līdzās pašreizējam autoceļam būvētu jaunu ceļu. Jaunais ceļš aizņemtu aptuveni trešdaļu īpašuma platības.

Asker Brygge vēlas uzsvērt arī nenoteiktību attiecībā uz īpašuma stāvokli. Kā minēts iepriekš, tika uzskatīts, ka grunts apstākļu dēļ attiecīgo īpašumu būs ļoti sarežģīti attīstīt. Turklāt bija domājams, ka grunts un krasta līnija ir ļoti piesārņotas. Tātad 2001. gadā, kad Asker Brygge sazinājās ar pašvaldību, lai iegādātos zemi, pašvaldība uzskatīja, ka zemesgabalu ir tikpat kā neiespējami attīstīt saimnieciskās darbības veikšanai. Ne Asker Brygge, ne pašvaldības rīcībā par šiem jautājumiem nebija pietiekamas un precīzas informācijas, tāpēc pirms īpašuma attīstīšanas būtu jāveic rūpīga īpašuma stāvokļa analīze. Asker Brygge apgalvo, ka iepriekš minētie ierobežojumi jāuzskata par īpašuma apgrūtinājumu, kas neapšaubāmi ietekmēja tā tirgus vērtību.

Jāievēro arī, ka Iestāde savā novērtējumā nevar pamatoties uz vēlākiem faktiskiem apstākļiem. Tas nozīmētu, ka Iestāde pieņem lēmumu, izmantojot faktus, kas līguma noslēgšanas laikā pašvaldībai nebija pieejami. Jebkurš īpašuma vērtības pieaugums pēc 2001. gada ir radies Asker Brygge paveiktā darba rezultātā. Bez Asker Brygge ieguldījuma šī teritorija visticamāk joprojām nebūtu attīstīta, un tās vērtība naudas izteiksmē pašvaldībai būtu ļoti ierobežota.

4.2.   Zemesgabala 2007. gada vērtības nozīme

Ciktāl zemesgabala 2007. gada vērtībai ir būtiska nozīme, Iestādei būtu jāņem vērā un jāatskaita pievienotā vērtība, kas radīta Asker Brygge 2001.–2007. gadā paveiktā darba rezultātā.

4.3.   Atlīdzība par iespēju

Saskaņā ar Asker Brygge viedokli, novērtējot atlīdzību par Asker Brygge doto iespēju, jāņem vērā pienākums finansēt izpētes darbu, kura vērtība ir aptuveni NOK 4 vai 5 miljoni. Principā šīs metodes izmantošana, lai noteiktu cenu par iespēju attiecībā uz neattīstītu zemesgabalu, kā tas noticis šajā gadījumā, nav nekas neparasts.

4.4.   Īpašuma novērtējumi

Nevienā no īpašuma novērtējumiem nav pienācīgi ņemti vērā faktiskie apstākļi 2001. gadā. Asker Brygge galvenais iebildums pret novērtējumiem ir tas, ka tirgus cenas aplēses pamatā, inter alia, ir pieņēmums, ka ir iespējama turpmāka jahtu ostas paplašināšana un ka tas ietilpst pašvaldības un Asker Brygge plānos. Asker Brygge atsaucas uz TJB Eiendomstaksering veiktā novērtējuma 6.–9. lappusi, kurās vērtētājs pamato novērtējumu ar faktu, ka gar krasta līniju ir iespējams padziļināt gultni, lai izveidotu jaunas laivu piestātnes, un uz sauszemes izveidot laivu glabātuvi. Asker Brygge atsaucas arī uz Takstsenteret veiktā novērtējuma 14. un 15. lappusi, kurās vērtētājs arī pamato novērtējumu ar šādu īpašuma attīstīšanas iespēju.

Taču 2001. gadā, kad tika noslēgts līgums, pašvaldība un Asker Brygge šādu īpašuma attīstīšanu neplānoja un neuzskatīja par iespējamu. Turklāt Valsts ceļu pārvalde bija aizliegusi šajā teritorijā vēl vairāk padziļināt gultni, ņemot vērā krasta līnijas stāvokli zemāk par sauszemes teritoriju, un lai izvairītos no masas nobīdes un īpašumam tuvumā esošā automobiļu tilta pamatnes bojājumiem.

II.   NOVĒRTĒJUMS

1.   VALSTS ATBALSTA PASTĀVĒŠANA

Valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē

EEZ līguma 61. panta 1. punktā noteikts:

„Ja vien šis līgums neparedz ko citu, ar līgumu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir EK dalībvalsts vai EBTA valsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem, un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp Līgumslēdzējām Pusēm.”

1.1.   Tirgus ekonomikas ieguldītāja princips

Tirgus ekonomikas ieguldītāja princips

1.1.1.   Ievads

Ievads

Ja darījums būtu veikts saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu, t. i., ja pašvaldība būtu pārdevusi zemesgabalu par tā tirgus vērtību un darījuma nosacījumi būtu bijuši pieņemami privātam pārdevējam, darījums nebūtu saistīts ar valsts atbalsta piešķiršanu. Zemesgabala pārdošanu varētu uzskatīt par valsts atbalstu, ja tas nebūtu pārdots par tirgus cenu. Nosakot, vai īpašums ir pārdots par tirgus vērtību, novērtējums jāsāk ar līguma noslēgšanas laiku. Šā zemesgabala pārdošanas apstākļi ir zināmā mērā īpaši, jo uz pārdošanu attiecas vairāki līgumi: 2001. gadā noslēgtais iespējas līgums, 2004. gadā pagarinātais iespējas līgums un 2007. gadā noslēgtais pārdošanas līgums.

Ar iespējas līgumu Asker Brygge piešķīra ne vien tiesības iegādāties īpašumu jebkurā laikā turpmākajos gados, bet arī noteica šāda vēlāka darījuma cenu. Tātad šis līgums deva Asker Brygge iespēju sekot nekustamā īpašuma cenu attīstībai vairāku gadu garumā un vēlāk izmantot iespēju iegādāties īpašumu par 2001. gadā norunāto cenu. Iestāde nešaubās, ka arī valsts sektora iestādēm ir tiesības darboties tirgū saskaņā ar komerciāliem noteikumiem, tomēr uzskata, ka ir iemesls rūpīgi izvērtēt, vai privāts tirgus dalībnieks būtu noslēdzis līdzīgu līgumu. Tādēļ Iestāde ir izvērtējusi, vai Asker Brygge ir samaksājis par iespēju per se un vai var uzskatīt, ka pircējam piedāvātos labvēlīgos nosacījumus līdzsvaro atbilstoši pircēja pienākumi vai pārdevēja tiesības.

Asker Brygge

Asker Brygge

Asker Brygge

per se

Iestāde ir secinājusi, ka iespējas līgumu per se nevar uzskatīt par atbilstošu tirgus ekonomikas privātā ieguldītāja principam. Tad Iestāde ir pārbaudījusi, vai 2007. gadā, kad, pamatojoties uz 2001. gadā norunāto cenu, tika noslēgts pārdošanas līgums, īpašumu pārdeva par tirgus cenu. Iestāde ir secinājusi, ka 2007. gadā īpašumu pārdeva par cenu, kas bija zemāka par tā tirgus vērtību. Tāpēc Iestāde turpmāk ir izvērtējusi, pirmkārt, 2001. gadā noslēgto iespējas līgumu (un 2004. gadā pagarināto iespējas līgumu) un, otrkārt, vai zemesgabalu 2007. gadā faktiski pārdeva par tirgus cenu.

per se

1.1.2.   Tirgus cena 2001. gadā noslēgtajā iespējas līgumā

Tirgus cena 2001. gadā noslēgtajā iespējas līgumā

Attiecībā uz iespējas līgumu jāpārbauda, vai privāts ieguldītājs, kas darbojas tirgus ekonomikā, būtu piekritis noslēgt līgumu, kurš cenas un noteikumu ziņā būtu līdzīgs Askeras pašvaldības un Asker Brygge 2001. gadā noslēgtajam līgumam. Veicot šo pārbaudi, Iestāde nevar aizstāt pašvaldības komerciālo lēmumu ar savu lēmumu, un tas nozīmē, ka pašvaldība kā zemesgabala pārdevējs bauda zināmu lemšanas brīvību. Var būt vairāki pamatoti komerciāli iemesli, lai noslēgtu līgumu ar attiecīgiem nosacījumiem. Ja pašvaldības rīcībai trūktu ticama skaidrojuma, pasākumu varētu uzskatīt par valsts atbalstu.

Asker Brygge

Saskaņā ar Iestādes rīcībā esošo informāciju turpmākās pārdošanas nosacījumi bija paredzēti 2001. gadā noslēgtajā iespējas līgumā. Saskaņā ar šo līgumu Asker Brygge bija tiesības, bet nebija pienākuma līdz 2009. gada 31. decembrim iegādāties īpašumu ar iepriekš noteiktiem nosacījumiem. No otras puses, pašvaldībai bija liegta iespēja šajā laikā pārdot īpašumu citam pircējam. Galvenie iespējas līguma aspekti, kas ir būtiski, novērtējot valsts atbalsta pastāvēšanu, ir šādi: i) norunātā cena NOK 8 miljoni, kas pielāgota atbilstoši patēriņa cenu indeksam, ii) vienošanās par to, ka Asker Brygge ir tiesības pārskatīt līgumu, ja pirms iespējas izmantošanas nekustamā īpašuma cenas ievērojami kristos (pašvaldībai nebija atbilstošu tiesību pārskatīt līgumu, ja nekustamā īpašuma cenas ievērojami celtos), iii) maksājuma sadalīšana divās daļās, 70 % no pārdošanas summas samaksājot vēlākais līdz 2011. gada 31. decembrim, bet par šo kavējumu Askeras pašvaldība neiekasētu procentus.

Asker Brygge

Asker Brygge

Pašvaldība un Asker Brygge 2004. gadā pagarināja iespējas līgumu līdz 2014. gadam, negrozot nevienu no pārējiem darījuma nosacījumiem (4).

Asker Brygge

4

Saskaņā ar Iestādes rīcībā esošo informāciju pašvaldība pirms līguma noslēgšanas ar Asker Brygge 2001. gadā neveica neatkarīgu īpašuma novērtējumu. Pašvaldība skaidro, ka īpašuma vērtība ir noteikta, pamatojoties uz pašvaldības pieredzi nekustamā īpašuma tirgū, bet nav sniegusi Iestādei sīkāku informāciju. Tāpēc Iestādei nav skaidrs, ar kādu pamatojumu pašvaldība ir noteikusi zemesgabala norunāto pārdošanas cenu NOK 8 miljonus.

Asker Brygge

Arī pieņemot, ka NOK 8 miljoni 2001. gadā bija īpašuma faktiskā tirgus cena (5), būtu jānovērtē pārējo iespējas līgumā norunāto elementu tirgus vērtība. Saskaņā ar Iestādes viedokli, ja tiktu ņemta vērā tikai īpašuma tirgus vērtība, tas nozīmētu, ka Asker Brygge ir ieguvis iespēju per se par velti bez ekonomiskas kompensācijas par šīm pirmpirkuma tiesībām.

5

Asker Brygge

per se

Kā minēts iepriekš, šī iespēja ļāva uzņēmumam vairākus gadus sekot nekustamā īpašuma cenu attīstībai. Statistiski nekustamā īpašuma cenām ir tendence laika gaitā pieaugt. Turklāt Askera atrodas netālu no Oslo, un tās iedzīvotāju skaits ir nepārtraukti palielinājies, bet šis faktors parasti pozitīvi ietekmē nekustamā īpašuma cenas.

Iespējas līgums liedza pašvaldībai pārdot īpašumu citam pircējam, tāpēc tai nācās iesaldēt kapitālu, kuru pašvaldība būtu varējusi izmantot citādi vai par kuru tā būtu varējusi saņemt procentu maksājumus. Bet gadījumā, ja Asker Brygge nolemtu īpašumu nepirkt, pašvaldība nesaņemtu nekādu samaksu vai kompensāciju.

Asker Brygge

Turklāt saskaņā ar 2004. gadā pagarināto līgumu iespēja palika spēkā vēl piecus gadus, neparedzot atlīdzību. Tā Asker Brygge ļāva aktīvi risināt sarunas ar pašvaldību, lai panāktu tādu īpašuma regulējumu, kas palielinātu tā tirgus vērtību.

Asker Brygge

Iespējas līgumā bija panākta vienošanās arī par dažiem iespējama turpmāka pārdošanas līguma aspektiem. Attiecībā uz teritorijas regulējuma maiņu Asker Brygge bija pienākums pabeigt sagatavošanas darbus, kas ļautu mainīt īpašuma regulējumu. Šā nosacījuma neizpildes gadījumā Askeras pašvaldībai bija tiesības līgumu lauzt.

Asker Brygge

Saskaņā ar Norvēģijas iestāžu pausto viedokli nevar uzskatīt, ka iespēja ir piešķirta bez atlīdzības, jo apmaiņā pret to Asker Brygge uzņēmās ar plānošanu un izpēti saistītus pienākumus. Arī tad, ja pašvaldība uzskatīja, ka īpašuma attīstīšana būtu sarežģīts process un nevēlējās veikt izpēti, kas būtu nepieciešama, lai atklātu ar sarežģītajiem grunts apstākļiem un piesārņojumu saistītos riskus, iespējas līgums ļāva Asker Brygge pirms lēmuma par īpašuma iegādi pieņemšanas vairākus gadus veikt izpētes darbu, un Iestāde uzskata, ka tas ievērojami samazināja risku. Turklāt, ja tiktu mainīts īpašuma regulējums, palielinātos tā vērtība. Tāpēc iespējas līgums Asker Brygge neradīja reālu risku. Izpētei iztērētās summas nāktu par labu pircējam, bet gadījumā, ja izpētē atklātos, ka īpašums nav piemērots attīstīšanai, Asker Brygge varētu pārtraukt izpētes darbu un samazināt izmaksas, bet tam nebūtu pienākuma iegādāties īpašumu.

Asker Brygge

Asker Brygge

Asker Brygge

Asker Brygge

Asker Brygge apgalvo, ka, novērtējot atlīdzību par iespēju, jāņem vērā pienākums finansēt izpētes darbu, kura vērtība varētu būt aptuveni NOK 4 vai 5 miljoni. Asker Brygge apgalvo, ka šīs metodes izmantošana, lai noteiktu cenu par iespēju attiecībā uz neattīstītu zemesgabalu, kā tas noticis šajā gadījumā, nav nekas neparasts. Iestāde norāda, ka Asker Brygge nav iesniedzis nekādus dokumentus, kas pamato minētos apgalvojumus. Norvēģijas iestādes nav spējušas apstiprināt ne izpētei iztērētās summas, ne to, ka šī ir vispārpieņemta metode, lai noteiktu cenu par neattīstītu zemesgabalu.

Asker Brygge

Asker Brygge

Asker Brygge

Iestāde uzskata, ka neatkarīgi no tā, vai iespēja tika vai netika izmantota, 2001. gadā, kad tika noslēgts līgums, tai bija vērtība. Dokumentos un skaidrojumos, kurus Iestāde līdz šim ir saņēmusi, nav informācijas par to, ka pircējs par iespēju per se būtu maksājis atlīdzību, kas būtu pieņemama privātam ieguldītājam.

per se

Iespējas līgumā ir minēta iespējamība, ka Asker Brygge varētu veikt īpašuma izpētes darbu, lai mainītu tā regulējumu citiem nolūkiem, apmaiņā pret iespēju iegādāties īpašumu par tirgus cenu. Taču nebija garantijas, ka īpašums tiešām tiks pienācīgi izpētīts. Nebija minēts bezierunu pienākums veikt konkrēta veida izpēti, jo pircējs varēja atteikties no pārdošanas līguma slēgšanas, piemēram, ja sākotnējā izpētē atklātos, ka projekts nav rentabls, vai citu iemeslu dēļ. Tātad pircēja riski saskaņā ar iespējas līgumu bija minimāli, bet pašvaldība no tā negūtu labumu, ja izpētē atklātos, ka īpašumu ir iespējams attīstīt. Tādā gadījumā pircēja statuss dotu tam iespēju nogaidīt, vērojot nekustamā īpašuma tirgus attīstību ilgākā laikposmā, un pieņemt lēmumu par īpašuma iegādi par fiksētu cenu brīdī, kad varētu uzskatīt, ka pirkums būs īpaši izdevīgs. Turklāt saskaņā ar Iestādes rīcībā esošo informāciju prasību, ka izpētes darbi Asker Brygge jāpaveic noteiktā termiņā, lai nezaudētu iespēju, tirgus ekonomikas ieguldītāja principa izpratnē nevar uzskatīt par pienācīgu samaksu par iespēju nopirkt zemesgabalu.

Asker Brygge

Asker Brygge

Iespējas līgumā bija iekļauti arī citi elementi, kas varētu palielināt iespējas vērtību. Pirmais no tiem ir cenas regulēšanas mehānisms. Asker Brygge bija tiesības pieprasīt, lai cena tiktu pārskatīta, ja pirms iespējas izmantošanas nekustamā īpašuma cenas Askerā ievērojami kristos. Kā iepriekš minēts, līgumā nebija paredzēts, ka pašvaldībai ir tādas pašas tiesības pārskatīt cenu, ja nekustamā īpašuma cenas ievērojami celtos. Saskaņā ar Norvēģijas iestāžu skaidrojumu Asker Brygge tiesības uz pārskatīšanu līgumā bija iekļautas, jo Askeras pašvaldība uzskatīja, ka īpašuma attīstīšana radītu sarežģījumus, inter alia, automaģistrāles (E18) tuvuma dēļ, tāpēc darījums būtu saistīts ar ievērojamu ekonomisku risku. Iestāde tomēr uzskata, ka tirgus ekonomikas privāts ieguldītājs nebūtu slēdzis šādu līgumu, neparedzot savstarpējas tiesības līgumu precizēt, ja nekustamā īpašuma cenas ievērojami celtos vai kristos. Šķiet, ka šajā gadījumā ar pašvaldības tiesībām pielāgot cenu atbilstoši patēriņa cenu indeksam nepietiek, lai kompensētu atbilstošu neesošās tiesības uz līguma pārskatīšanu.

Asker Brygge

Asker Brygge

inter alia

Iestāde uzskata, ka patēriņa cenu indekss nav īstais rādītājs, kas būtu izmantojams, veicot pielāgojumus atbilstoši nekustamā īpašuma cenu izmaiņām. Patēriņa cenu indekss ir mērvienība, ko izmanto, lai aprēķinātu mājsaimniecību iegādāto patēriņa preču un pakalpojumu vidējo cenu izmaiņas, bet tas neatspoguļo cenu dinamiku nekustamā īpašuma tirgū. Nekustamā īpašuma cenu attīstības modelis atšķiras no pārējo cenu dinamikas, un tāda nekustamā īpašuma cenas kā šajā gadījumā aplūkojamais īpašums, nosakot patēriņa cenu indeksu, parasti neņem vērā.

Turklāt iespējas līgumā Askeras pašvaldība ir piekritusi atlikt maksājumu 70 % apmērā no norunātās pārdošanas cenas (6) vēlākais līdz 2011. gada 31. decembrim, par atlikto maksājumu neiekasējot procentus. Saskaņā ar Norvēģijas iestāžu pausto viedokli pašvaldība ir piekritusi pilnas maksājuma summas atliktam maksājumam, nepiemērojot procentu likmi, jo īpašuma attīstīšana tika uzskatīta par sarežģītu procesu. Iestāde uzskata, ka privāts tirgus dalībnieks nebūtu piekritis maksājuma atlikšanai uz tik ilgu laiku, nepieprasot procentu maksājumus. Turklāt Iestāde uzskata, ka privāts tirgus dalībnieks nebūtu nodevis pircējam visas īpašumtiesības, nesaņemot pilnu maksājuma summu. Askeras pašvaldība piekrīt, ka privāts ieguldītājs par atlikto maksājumu būtu pieprasījis atlīdzību. Lai gan Askeras pašvaldība apgalvo, ka atbalsts šajā gadījumā nepārsniegtu de minimis slieksni, tā nav iesniegusi nekādus apliecinošus dokumentus.

6

de minimis

Iepriekš minēto iemeslu dēļ Iestāde uzskata, ka privāts tirgus dalībnieks nebūtu ar līdzīgiem nosacījumiem kā Askeras pašvaldība noslēdzis tik ilgu iespējas līgumu, neprasot atlīdzību par iespējas piešķiršanu un labvēlīgajiem nosacījumiem per se. Vienkārši pieprasot atlīdzību, kas atbilda īpašuma vērtībai 2001. gadā, Askeras pašvaldība riskēja, ka vēlāk, jo īpaši, ja celtos nekustamā īpašuma cenas, varētu konstatēt, ka tā piešķīrusi valsts atbalstu.

per se

Iestāde tādēļ secina, ka iespējas līgums nebija noslēgts saskaņā ar tirgus ekonomikas nosacījumiem, līdz ar to nevar izslēgt valsts atbalsta pastāvēšanu.

Tādēļ jāpārbauda, vai īpašumu nepārdeva par cenu, kas zemāka par tirgus vērtību.

1.1.3.   Īpašuma tirgus vērtība pārdošanas līguma noslēgšanas laikā

Īpašuma tirgus vērtība pārdošanas līguma noslēgšanas laikā

Asker Brygge 2005. gadā izmantoja iespēju. Lai gan pārdošanas nosacījumi bija paredzēti 2001. gada iespējas līgumā, pārdošanas līgumu nenoslēdza līdz 2007. gada 21. martam. Norvēģijas iestādes skaidro, ka pārdošanas cena bija norunāta 2001. gadā un 2007. gadā netika apspriesta.

Asker Brygge

Izvērtējot, vai ar pašreizējo darījumu nav piešķirts valsts atbalsts, īpašuma vērtībai 2001. gadā nav izšķirošas nozīmes, jo zemesgabalu pārdeva nevis 2001. gadā, bet 2007. gadā. Tā kā ar 2001. gada iespējas līgumu Asker Brygge uz nākamajiem desmit gadiem bija piešķirtas īpašuma iegādes tiesības, kamēr Asker Brygge nebija izmantojis iespēju, zemesgabals palika pašvaldības īpašumā. Tātad Iestādes veiktajā valsts atbalsta novērtējumā attiecīgais laiks ir laiks, kad pašvaldība īpašumu 2007. gadā pārdeva un nodeva jaunam īpašniekam.

Asker Brygge

Asker Brygge

Tādēļ turpmāk Iestāde salīdzinās cenu, t. i., NOK 8 727 462, ko Asker Brygge samaksāja 2007. gadā, kad notika pārdošanas darījums, ar īpašuma tirgus vērtību.

Asker Brygge

Saskaņā ar Iestādes valsts atbalsta pamatnostādnēm attiecībā uz zemes pārdošanu uzskata, ka zemi un ēkas pārdod par tirgus vērtību un līdz ar to valsts atbalsts nav sniegts, ja pārdošana notiek saskaņā ar pietiekami plaši atspoguļotu un beznosacījumu konkursa procedūru, kas pielīdzināma izsolei, pieņemot vislabāko vai vienīgo cenas piedāvājumu. Savukārt, lai izslēgtu atbalsta pastāvēšanu gadījumos, kad zemes pārdošana nenotiek saskaņā ar beznosacījumu izsoles procedūru, vienam vai vairākiem neatkarīgiem aktīvu vērtētājiem pirms pārdošanas sarunām būtu jāveic neatkarīgs novērtējums, lai noteiktu tirgus vērtību, pamatojoties uz vispārpieņemtiem tirgus rādītājiem un vērtēšanas standartiem. Vērtētājam, veicot uzdevumus, jābūt neatkarīgam, t. i., publiskām iestādēm nav tiesību izdot rīkojumus attiecībā uz novērtēšanas rezultātiem. Šajā gadījumā Askeras pašvaldība nerīkoja beznosacījumu izsoles procedūru un pirms līguma noslēgšanas neieguva neatkarīga eksperta novērtējumu. Tāpēc valsts atbalsta pastāvēšanu nevar automātiski izslēgt.

Norvēģijas iestādes kopā ar paziņojumu ir iesniegušas trīs attiecīgā īpašuma novērtējumus. Neviens no novērtējumiem nav veikts pirms iespējas nolīguma noslēgšanas 2001. gadā, īpašuma vērtība ir noteikta vēlāk.

Pirmais (2006. gada 30. jūnija) ziņojums attiecas uz licencētu īpašuma vērtētāju Verditakst AS, Takst Senteret un Agdestein
   (7) veikto novērtējumu. Saskaņā ar šo ziņojumu zemesgabala vērtība 2001. gadā, kad tika noslēgts iespējas līgums, tika lēsta NOK 9,6 miljonu apmērā (ar iespējamu ±15 % novirzi). Tomēr šķiet, ka aplēses ir visai aptuvenas. Vērtētāji vienkārši ir ņēmuši vērā īpašuma vērtību, pamatojoties uz tā atļauto izmantošanas veidu (galvenokārt jahtu ostas vajadzībām) saskaņā ar novērtēšanas laikā spēkā esošo zemesgabala regulējumu (tas bija tāds pats kā 2001. gadā), un alternatīvu vērtību, kāda īpašumam būtu, ja to vienlaikus izmantotu jahtu ostas vajadzībām, mājokļu būvniecībai un rūpnieciskām vajadzībām, un aprēķinājuši īpašuma vērtību kā abu alternatīvu vidējo vērtību (8). Tomēr, kā skaidrots iepriekš, valsts atbalsta novērtējumā būtiska nozīme ir zemesgabala vērtībai 2007. gadā, kad pašvaldība īpašumu pārdeva un nodeva jaunajam īpašniekam.

Verditakst AS

Takst Senteret

Agdestein

7

8

Norvēģijas iestāžu paziņojumam ir pievienoti divi papildu novērtējumi, ko pašvaldības uzdevumā sagatavojuši vērtētāji TJB Eiendomstaksering – Ek & Mosveen AS – Bjørn Aarvik. Pirmajā (2008. gada 18. janvāra) ziņojumā (9) ir aplēsts, ka zemesgabala tirgus vērtība 2007. gadā bija NOK 26 miljoni. Tā kā pašvaldības un Asker Brygge līgums ir noslēgts 2001. gadā, šī cena ir diskontēta atbilstoši 2001. gada vērtībai. Diskontētā 2007. gada vērtība NOK 26 miljoni, izmantojot diskonta likmi 5,5 % septiņarpus gadu periodā, atbilst NOK 17 miljoniem 2001. gadā.

TJB Eiendomstaksering – Ek & Mosveen AS – Bjørn Aarvik

9

Asker Brygge

Otrajā (2008. gada 16. jūnija) ziņojumā (10)
  TJB Eiendomstaksering – Ek & Mosveen AS – Bjørn Aarvik ir aplēsuši, ka zemesgabala tirgus vērtība 2007. gadā bija NOK 12 miljoni. Diskontētā 2007. gada vērtība NOK 12 miljoni, izmantojot to pašu diskonta likmi (5,5 % septiņarpus gadu periodā), atbilst NOK 8 miljoniem 2001. gadā. Tātad neatbilstība starp abiem ziņojumiem ir NOK 9 miljoni attiecībā uz īpašuma vērtību 2001. gadā un NOK 14 miljoni attiecībā uz īpašuma vērtību 2007. gadā.

10

TJB Eiendomstaksering – Ek & Mosveen AS – Bjørn Aarvik

Norvēģijas iestādes skaidro, ka šīs atšķirības pamatā galvenokārt ir aplēstās vērtības samazinājums, ņemot vērā Asker Brygge papildu pienākumu, kas saistīts ar zemesgabala daļas izmantošanu Slependen Båtforening AS vajadzībām (11). Iespējas nolīgumā, kas noslēgts 2001. gadā, ir iekļauta klauzula, kurā noteikts, ka daļu īpašuma iznomā Slependen Båtforening kā mazizmēra laivu ostu un ka Asker Brygge šim uzņēmumam jākompensē tā tiesības uz mazizmēra laivu ostu / kompensācija Askeras pašvaldībai, ja īpašuma attīstīšana tiktu sākta pirms nomas līguma termiņa beigām. Nomas līguma termiņš beidzās 2009. gada jūnijā. Turklāt iespējas līguma 3. pantā noteikts, ka Asker Brygge kopā ar Askeras pašvaldību jāatrod atbilstošs risinājums, lai apmierinātu Slependen Båtforening vajadzības tā darbības jomā līguma noslēgšanas laikā.

Asker Brygge

Slependen Båtforening AS

11

Slependen Båtforening

Asker Brygge

Asker Brygge

Slependen Båtforening

Kad 2001. gadā tika noslēgts iespējas līgums, Slependen Båtforening maksāja Askeras pašvaldībai gada nomas maksu NOK 19 500 apmērā (12). Lai gan ekonomiskās sekas, ko šis pienākums iespējas līguma noslēgšanas laikā radīja Asker Brygge, bija grūti precīzi aprēķināt, Asker Brygge un Slependen Båtforening2006. gada 1. jūnijā noslēdza līgumu, saskaņā ar kuru Slependen Båtforening bija jāsamaksā NOK 850 000 (sk. līguma 2.4. punktu) (13). Saskaņā ar Norvēģijas iestāžu sniegto skaidrojumu 2008. gada janvārī veiktā novērtējuma pamatā bija Asker Brygge un Slependen Båtforening starpā noslēgtā līguma kļūdaina interpretācija, jo tajā nebija atspoguļotas Slependen Båtforening tiesības par attiecīgo teritoriju samaksāt tikai NOK 850 000. Aktīvu vērtētāji šo iespējas līguma punktu interpretēja tādējādi, ka pēc nomas līguma termiņa beigām Slependen Båtforening būtu tiesības nomāt vai iegādāties laivu stāvvietas par tirgus cenu. Norvēģijas iestādes tomēr uzskata, ka summa NOK 850 000 apmērā, kas atspoguļo pienākuma izpildi attiecībā pret Slependen Båtforening, bija jāņem vērā, nosakot īpašuma tirgus vērtību 2001. un 2007. gadā. Saskaņā ar Askeras pašvaldības rīkojumu TJB Eiendomstaksering – Ek & Mosveen AS – Bjørn Aarvik2008. gada 16. jūnija novērtējumā NOK 850 000 bija jāizmanto kā pamats Slependen Båtforenings 65 laivu stāvvietu vērtības noteikšanai. Iestāde uzskata, ka šai summai ir nozīme īpašuma vērtības noteikšanā 2007. gadā, jo tajā laikā tā bija zināma informācija.

Slependen Båtforening

12

Asker Brygge

Asker Brygge

Slependen Båtforening

Slependen Båtforening

13

Asker Brygge

Slependen Båtforening

Slependen Båtforening

Slependen Båtforening

Slependen Båtforening

TJB Eiendomstaksering – Ek & Mosveen AS – Bjørn Aarvik

Slependen Båtforenings

Turklāt, kā norāda pašvaldība, 2008. gada jūnijā veiktajā novērtējumā bija ņemti vērā ar grunts piesārņojumu saistītie riski (14). Un, kā norāda pašvaldība, 2008. gada jūnijā veiktajā novērtējumā vairs nebija iekļauta laivu glabātuve zem ceļa (E18) (15).

14

15

Asker Brygge ir apstrīdējis novērtējumu ticamību. Galvenais iebildums ir pret novērtējumos paredzēto iespējamo gultnes padziļināšanu, lai izveidotu jaunas laivu piestātnes, un laivu glabātuves izveidi sauszemes teritorijā. Saskaņā ar Asker Brygge skaidrojumu 2001. gadā īpašuma attīstīšana nebūtu bijusi iespējama, turklāt Valsts ceļu pārvalde bija aizliegusi šajā teritorijā vēl vairāk padziļināt gultni (16).

Asker Brygge

Asker Brygge

16

Iestāde norāda, ka Asker Brygge nav iesniedzis nekādus dokumentus, kas apliecinātu, ka 2008. gada jūnijā veiktā novērtējuma faktiskie pieņēmumi ir kļūdaini. Iestāde turklāt norāda, ka pašvaldība nav apstrīdējusi 2008. gada jūnijā veiktā novērtējuma ticamību, — šķiet, ka pašvaldība to uzskata par pietiekami precīzu (17). Pašvaldība Iestādei adresētajās piezīmēs atsaucas uz to novērtējuma daļu, kurā ir izvērtēta gultnes padziļināšanas iespēja (saistībā ar grunts piesārņojuma novērtējumu), un nenorāda, ka gultnes padziļināšana vispār nebūtu iespējama. Iestādes rīcībā tātad nav ziņu, ka būtu iesniegti dokumenti, kas liktu apšaubīt 2008. gada jūnija novērtējuma faktiskos pieņēmumus.

Asker Brygge

17

Abos TBJ Eiendomstaksering – Ek & Mosveen AS – Bjørn Aarvik ziņojumos ir noteikta zemesgabala vērtība 2007. gadā. Pirmajā, 2008. gada janvārī sagatavotajā, ziņojumā zemesgabala vērtība ir lēsta NOK 26 miljonu apmērā, kas ievērojami pārsniedz Asker Brygge AS samaksāto cenu NOK 8,7 miljonus. Pēdējā (un zemākajā) novērtējumā, kas sagatavots 2008. gada 16. jūnijā (18), zemesgabala vērtība ir lēsta NOK 12 miljonu apmērā, kas par NOK 3 272 538 pārsniedz samaksāto cenu. Saskaņā ar Askeras pašvaldības sniegto informāciju šajā otrajā ziņojumā atšķirībā no pirmā ziņojuma ir ņemta vērā precīzāka informācija, kas bija zināma 2007. gadā, kad zemesgabalu pārdeva.

TBJ Eiendomstaksering – Ek & Mosveen AS – Bjørn Aarvik

Asker Brygge AS

18

Saskaņā ar Asker Brygge pausto viedokli, ciktāl zemesgabala 2007. gada vērtībai ir būtiska nozīme, Iestādei būtu jāņem vērā un jāatskaita pievienotā vērtība, kas radīta Asker Brygge 2001.–2007. gadā paveiktā darba rezultātā. Asker Brygge veica īpašuma izpēti (19).

Asker Brygge

Asker Brygge

Asker Brygge

19

Iestāde uzskata, ka nav pamata no zemesgabala vērtības atskaitīt Asker Brygge 2001.–2007. gadā paveiktā darba vērtību. Iestāde norāda, ka 2008. gadā veikto novērtējumu pamatā ir tas pats īpašuma regulējums, kas bija spēkā 2001. un 2007. gadā. Saskaņā ar 2008. gada jūnijā veikto novērtējumu noteikumi nav grozīti kopš 1998. gada (20). Tātad 2001. un 2007. gadā tika uzskatīts, ka īpašumu turpmāk izmantos kā jahtu ostu un laivu glabātuvi (21). Iestāde nedomā, ka Asker Brygge veiktā izpēte varēja ietekmēt šo novērtējumu. Turklāt 2008. gada jūnija novērtējumā ir minēts risks, ko rada grunts piesārņojums, piebilstot, ka vērtētāji šajā jautājumā nav iedziļinājušies (22). Tāpēc šķiet, ka, zemesgabala vērtības noteikšanā neņemot vērā Asker Brygge veikto izpēti, vērtētāji ir rīkojušies pareizi.

Asker Brygge

20

21

Asker Brygge

22

Asker Brygge

Kā iepriekš minēts, 2008. gada jūnija novērtējuma pamatā ir pieņēmums, ka saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem teritoriju izmantos kā jahtu ostu. Tomēr šķiet, ka Asker Brygge jau 2001. gadā saskatīja īpašuma attīstīšanas potenciālu. Principā šāds potenciāls ir līdzvērtīgs pievienotai vērtībai. Pašvaldība savā 2008. gada 11. aprīļa vēstulē vērtētājiem ieteica apsvērt, vai vērtējumā nebūtu jāņem vērā iespējamība, ka noteikumi tiks grozīti (domājams, paredzot ienesīgāku īpašuma izmantošanas veidu). Vērtētāji tomēr atteicās ņemt vērā iespējamus noteikumu grozījumus, jo uzskatīja, ka tas būtu spekulatīvi. Vērtētāji piebilda, ka novērtējums būtu pavisam citāds (t. i., daudz augstāks), ja tā pamatā būtu pieņēmums, ka īpašumu būs atļauts izmantot mājokļu būvniecībai un rūpnieciskām vajadzībām (23).

Asker Brygge

23

Iestādei ir zināmas šaubas par to, vai privāts ieguldītājs būtu ņēmis vērā iespējamību, ka nākotnē īpašuma regulējums varētu attiekties uz citiem, vērtīgākiem izmantošanas veidiem un vai šīs iespējamības dēļ būtu pieaugusi īpašuma tirgus vērtība, t. i., vai tā būtu (daudz) augstāka par to, kas minēta 2008. gada jūnijā veiktajā novērtējumā. Iestāde tomēr ir ņēmusi vērā ar attiecīgā īpašuma turpmāko izmantošanu saistīto īpašo nenoteiktību, inter alia, grunts piesārņojumu un ar autoceļa tuvumu saistītās normatīvās prasības. Tātad 2008. gada jūnijā veiktais novērtējums, kurā nav ņemts vērā īpašuma attīstīšanas potenciāls, proti, iespēja mainīt tā pašreizējo izmantošanas veidu, ir konservatīvs, bet Iestādei tas šķiet precīzs, ja ņem vērā novērtējamā īpašuma īpatnības.

inter alia

Ievērojot šos iemeslus, Iestāde secina, ka 2007. gadā zemesgabala gbnr. 32/17 pārdošanas cena NOK 8 727 462 bija zemāka par tā tirgus cenu NOK 12 miljoniem, kas noteikta 2008. gada jūnijā veiktajā neatkarīgu ekspertu novērtējumā, kuru iesniegušas Norvēģijas iestādes.

gbnr. 32/17

1.1.4.   Secinājums par tirgus ekonomikas ieguldītāja principu

Secinājums par tirgus ekonomikas ieguldītāja principu

Ievērojot iepriekš minētos iemeslus, Iestāde uzskata, ka iespējas līgumā norunātā cena neatbilda tirgus cenai, kura būtu jānorāda šādā līgumā un kurai būtu jāatspoguļo īpašuma vērtība līguma noslēgšanas laikā kopā ar iespējas vērtību un pircējam piešķirtajiem īpašajiem nosacījumiem. Iestāde turklāt uzskata, ka pārdošanas līgumā norunātā faktiskā cena pārdošanas līguma noslēgšanas laikā neatbilda īpašuma tirgus cenai. Tāpēc Iestāde secina, ka darījums, pārdodot attiecīgo zemesgabalu gbnr. 32/17 Asker Brygge AS par cenu NOK 8 727 462, netika veikts saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu.

gbnr. 32/17 Asker Brygge AS

1.2.   Valsts līdzekļi

Valsts līdzekļi

Pasākumu uzskata par valsts atbalstu, ja atbalstu piešķir valsts vai to sniedz no valsts līdzekļiem. Jēdziens „valsts” attiecas ne vien uz centrālo valdību, bet aptver visus valsts pārvaldes līmeņus (tostarp pašvaldības) un publiskus uzņēmumus.

Tā kā pašvaldība ir pārdevusi zemesgabalu par cenu, kas zemāka par tā tirgus cenu, tā ir atteikusies no ieņēmumiem. Šajos apstākļos Asker Brygge pašvaldībai par zemesgabalu vajadzēja samaksāt lielāku summu, tātad var uzskatīt, ka uzņēmumam ir piešķirti pašvaldības līdzekļi.

Asker Brygge

Ievērojot šos iemeslus, Iestāde uzskata, ka ir iesaistīti valsts līdzekļi EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē, jo zemesgabala pārdošana nenotika saskaņā ar tirgus nosacījumiem.

1.3.   Priekšrocības atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai

Priekšrocības atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai

Pirmkārt, pasākumam jāsniedz Asker Brygge priekšrocības, kas to atbrīvo no maksājumiem, kuri tam parasti būtu jāveic no sava budžeta. Uzņēmumam tika dotas priekšrocības valsts atbalsta noteikumu izpratnē, jo darījums notika saskaņā ar labvēlīgiem noteikumiem, proti, ja zemesgabals būtu pārdots saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu, Asker Brygge par to būtu jāmaksā augstāka cena un tirgus procentu likme par aizdevumu, ja tādu pašu summu nāktos aizņemties bankā.

Asker Brygge

Asker Brygge

Pašvaldība savā 2009. gada 11. maija vēstulē (24) skaidro, kā tā aprēķinājusi iespējamā atbalsta summu, kas Iestādei adresētā paziņojuma veidlapas 5. punktā lēsta NOK 5,3 miljonu apmērā (25). Aprēķina pamatā ir starpība — aptuveni NOK 3,3 miljoni — starp 2008. gada jūnijā veikto novērtējumu (26) (kurā noteikta zemesgabala vērtība 2007. gadā, kad tika noslēgts pārdošanas līgums) un pārdošanas summu. Pašvaldība šai summai ir pieskaitījusi arī ekonomiskās priekšrocības, ko radīja pārdošanas cenas atlikušo 70 % atliktais maksājums. Veicot aprēķinus, pašvaldība ir izmantojusi procentu likmi 7 % apmērā četru gadu un deviņu mēnešu laikposmā, attiecinot to uz summu NOK 6 miljoni, un konstatējusi, ka maksimālais labums, kas gūts no aizdevuma ar atvieglotiem nosacījumiem, ir NOK 2 miljoni.

24

25

26

Otrkārt, pasākumam jābūt selektīvam, proti, tam jādod priekšrocības „atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai”. Šajā gadījumā attiecīgajam pasākumam ir tikai viens iespējamais labuma guvējs, t. i., Asker Brygge. Tātad pasākums ir selektīvs.

atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai

Asker Brygge

1.4.   Konkurences traucējumi un ietekme uz tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm

Konkurences traucējumi un ietekme uz tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm

Atbalstam jārada konkurences traucējumi un jāietekmē tirdzniecība starp EEZ līguma līgumslēdzējām pusēm.

Valsts piešķirts atbalsts stiprinātu Asker Brygge stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kas konkurē tajā pašā nekustamā īpašuma attīstīšanas jomā. Jebkāda atbalsta piešķiršana stiprina atbalsta saņēmēja stāvokli salīdzinājumā ar tā konkurentiem un līdz ar to rada konkurences traucējumus EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē. Ciktāl uzņēmums darbojas jomās, kurās pastāv EEZ iekšējā tirdzniecība, ir izpildītas EEZ līguma 61. panta 1. punkta prasības, lai pasākumu varētu uzskatīt par valsts atbalstu. Nekustamā īpašuma attīstīšana ir saimnieciskās darbības joma, kas principā un praktiski ir atvērta EEZ iekšējai tirdzniecībai. Tāpēc Iestāde secina, ka atbalsts pretēji EEZ līguma 61. panta 1. punkta noteikumiem draud radīt konkurences traucējumus un ietekmē tirdzniecību.

Asker Brygge

1.5.   Secinājums

Secinājums

Iepriekš minēto iemeslu dēļ Iestāde uzskata, ka darījums, kura rezultātā zemesgabalu gbnr. 32/17 saskaņā ar 2001. gadā noslēgto iespējas līgumu un turpmākajiem līgumiem pārdeva Asker Brygge, ir saistīts ar valsts atbalsta piešķiršanu.

gbnr. 32/17

Asker Brygge

2.   PROCEDŪRAS PRASĪBAS

Norvēģijas iestādes iesniedza paziņojumu par zemesgabala pārdošanu 2009. gada 13. februārī (atsauce Nr. 508884). Tomēr tās parakstīja iespējas līgumu, kurā bija iekļauti zemesgabala pirkšanas nosacījumi 2001. gadā un pārdeva zemesgabalu 2007. gada 21. martā, kad tika noslēgts pārdošanas līgums. Tātad pārdošanas darījums notika, pirms Iestāde bija pieņēmusi galīgo lēmumu par tā likumīgumu. Tāpēc Iestāde secina, ka Norvēģijas iestādes nav ievērojušas savus pienākumus saskaņā ar 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu.

3.   ATBALSTA SADERĪBA

Atbalsta pasākumi, uz kuriem attiecas EEZ līguma 61. panta 1. punkts, parasti nav saderīgi ar EEZ līguma darbību, ja uz tiem neattiecas EEZ līguma 61. panta 2. vai 3. punktā noteiktie izņēmumi.

EEZ līguma 61. panta 2. punktā noteiktais izņēmums attiecīgajam atbalstam nav piemērojams, jo atbalsts nav paredzēts, lai sasniegtu kādu no šajā punktā minētajiem mērķiem. Uz šo gadījumu neattiecas arī EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) apakšpunkts un 61. panta 3. punkta b) apakšpunkts. Turklāt teritorijai, kurā atrodas īpašums, nevar piešķirt arī reģionālo atbalstu EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē.

Tāpēc Iestāde uzskata, ka izvērtējamo darījumu nevar pamatot ar EEZ līguma valsts atbalsta noteikumiem.

4.   ATGŪŠANA

Saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola II daļas 14. pantu nelikumīga atbalsta gadījumos, ja atbalsts atzīts par nesaderīgu, Iestāde parasti uzdod attiecīgajai EBTA valstij atgūt šo atbalstu no tā saņēmēja.

Iestāde uzskata, ka šajā gadījumā vispārīgi principi neizslēdz atbalsta atmaksāšanu. Saskaņā ar iedibināto judikatūru nelikumīga atbalsta atcelšana, to atgūstot, loģiski izriet no atbalsta atzīšanas par nelikumīgu. Tātad nelikumīgi piešķirta valsts atbalsta atgūšanu, lai atjaunotu iepriekš pastāvējušo situāciju, principā nevar uzskatīt par nesamērīgu ar EEZ līguma mērķiem valsts atbalsta jomā. Atmaksājot atbalstu, tā saņēmējs zaudē priekšrocības, kas tam bijušas salīdzinājumā ar tā konkurentiem tirgū, un ir atjaunota situācija, kas pastāvēja pirms atbalsta izmaksāšanas (27). No šā atbalsta atmaksāšanas principa arī izriet, ka parasti, izņemot ārkārtas gadījumus, Iestāde nepārsniedz savas Tiesas iedibinātajā judikatūrā atzītās rīcības brīvības robežas, pieprasot, lai attiecīgā EBTA valsts atgūst nelikumīga atbalsta veidā piešķirtās summas, jo Iestāde tikai atjauno iepriekšējo situāciju (28). Turklāt, ņemot vērā, ka valsts atbalsta uzraudzība, ko Iestāde veic saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokolu, ir obligāta, uzņēmumi, kam atbalsts piešķirts, principā nevar atsaukties uz tiesisko paļāvību, ka atbalsts piešķirts likumīgi, ja tas nav piešķirts, ievērojot minētajā protokolā paredzēto procedūru (29). Šajā gadījumā nav redzamu ārkārtēju apstākļu, kuru dēļ atbalsta saņēmējiem būtu varējusi rasties tiesiskā paļāvība.

27

28

29

Nepamatoti piešķirtā valsts atbalsta atgūstamajā summā būtu jāiekļauj saliktie procenti saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola II daļas 14. panta 2. punktu un Iestādes 2004. gada 14. jūlija Lēmuma 195/04/COL 9. un 11. pantu.

5.   SECINĀJUMS

Iestāde secina, ka Norvēģijas iestādes attiecīgo atbalstu ir piešķīrušas nelikumīgi, pārkāpjot 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu.

Īpašuma Nesøyveien 8, gnr. 32 bnr. 17 pārdošanas nosacījumi uzņēmumam Asker Brygge AS ir saistīti ar valsts atbalstu, kas iepriekš minēto iemeslu dēļ nav saderīgs ar EEZ līguma darbību un būtu jāatgūst no pārdošanas līguma noslēgšanas dienas, t. i., no 2007. gada 21. marta,

Nesøyveien 8, gnr. 32 bnr. 17

Asker Brygge AS

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Zemesgabala Nesøyveien 8, gnr. 32 bnr. 17 pārdošana uzņēmumam Asker Brygge AS, ko veikusi Askeras pašvaldība, ir saistīta ar valsts atbalstu, kurš nav saderīgs ar EEZ līguma darbību EEZ līguma 61. panta 1. punkta izpratnē.

Nesøyveien 8, gnr. 32 bnr. 17

Asker Brygge AS

2. pants

Norvēģijas iestādes veic visus vajadzīgos pasākumus, lai no Asker Brygge AS atgūtu atbalstu, kas minēts 1. pantā un nelikumīgi nodots atbalsta saņēmēja rīcībā.

Asker Brygge AS

3. pants

Atbalstu atgūst nekavējoties un saskaņā ar valsts tiesību aktos paredzētajām procedūrām, ja tās nodrošina tūlītēju un efektīvu šā lēmuma izpildi. Atgūstamajā atbalstā ietilpst procenti un saliktie procenti no dienas, kad atbalsts nodots Asker Brygge AS rīcībā, līdz tā atgūšanas dienai. Procentus aprēķina saskaņā ar EBTA Uzraudzības iestādes Lēmuma Nr. 195/04/COL 9. pantu.

Asker Brygge AS

4. pants

Norvēģija līdz 2011. gada 13. septembrim informē Iestādi par kopējo no saņēmēja atgūstamo summu (pamatsummu un atgūšanas procentiem) un par atbalsta atgūšanai plānotajiem un veiktajiem pasākumiem.

Norvēģijai Iestādes lēmums jāizpilda un atbalsts pilnīgi jāatgūst līdz 2011. gada 13. novembrim.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Norvēģijas Karalistei.

6. pants

Autentiska ir tikai šā lēmuma versija angļu valodā.

Briselē, 2011. gada 13. jūlijā

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

priekšsēdētāja

Oda Helen SLETNES

Kolēģijas loceklis

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

---

(1)  Pieejams http://www.eftasurv.int/media/decisions/195-04-COL.pdf.

1

(2)  Publicēts OV C 184, 8.7.2010., 20. lpp., un EEZ papildinājumā Nr. 35, 8.7.2010.

2

(3)  Sk. OV C 184, 8.7.2010., un Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumu Nr. 35, 8.7.2010.

3

Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumu

(4)  Atsauce Nr. 518079, 1. pielikums.

4

(5)  Novērtējumu par to, vai šī cena atbilst tirgus cenai, sk. turpmāk 1.1.2. iedaļā.

5

(6)  Saskaņā ar pārdošanas līguma 3. pantu maksājums jāveic pirms būvdarbu sākšanas un katrā ziņā vēlākais 2011. gada 31. decembrī, sk. atsauci Nr. 508884, 1. pielikumu.

6

(7)  Atsauce Nr. 508884, paziņojuma 9. pielikums.

7

(8)  Atsauce Nr. 508884, paziņojuma 9. pielikums, novērtējuma 15. lpp.

8

(9)  Atsauce Nr. 508884, paziņojuma 5. pielikums.

9

(10)  Atsauce Nr. 508884, paziņojuma 3. pielikums.

10

(11)  Atsauce Nr. 518079, Iestādei adresētās pašvaldības 2009. gada 11. maija vēstules 2. un 3. lpp.

11

(12)  Šī summa bija noteikta saskaņā ar Askeras pašvaldības un Slependen Båtforening 1999. gadā noslēgto līgumu. Sk. 2009. gada 11. maija vēstules 8. pielikumu, atsauce Nr. 518079.

12

Slependen Båtforening

(13)  Līgumu izvērtē juridiskā firma Hjort, sk. atsauci Nr. 508884, 7. pielikumu.

13

Hjort

(14)  Atsauce Nr. 508884, sk. paziņojuma 3. pielikumu, novērtējuma 5. lpp. un vērtētājiem adresētās pašvaldības 2008. gada 5. maija vēstuli, paziņojuma 8. pielikumu un pašvaldības piezīmes iestādei adresētās 2010. gada 29. janvāra vēstules 3. un 4. lpp., atsauce Nr. 544706.

14

(15)  Atsauce Nr. 508884, sk. paziņojuma 3. pielikumu, novērtējuma 4. un 7. lpp. un vērtētājiem adresētās pašvaldības 2008. gada 5. maija vēstuli, paziņojuma 8. pielikumu un pašvaldības piezīmes iestādei adresētās 2010. gada 29. janvāra vēstules 4. lpp. (3.3. punkta pēdējo daļu), atsauce Nr. 544706.

15

(16)  Atsauce Nr. 545173, Asker Brygge piezīmes, 4. punkts.

16

Asker Brygge

(17)  Atsauce Nr. 544706, sk. 3. un 4. lpp., un atsauce Nr. 518079, pašvaldības vēstule Iestādei, kurā tā pamatojas uz novērtējumu, lai skaidrotu, kā aprēķināta iespējamā atbalsta summa, kas norādīta Iestādei nosūtītajā paziņojumā.

17

(18)  Paziņojuma 3. pielikums.

18

(19)  Atsauce Nr. 545173, 3. punkts.

19

(20)  Sk. atsauci Nr. 508884, 3. pielikumu.

20

(21)  Sk. atsauci Nr. 508884, 3. pielikumu 3, novērtējuma 6. un 7. lpp.

21

(22)  Sk. atsauci Nr. 508884, 3. pielikumu, novērtējuma 5. lpp.

22

(23)  Sk. atsauci Nr. 508884, 8. pielikumu, pašvaldības vēstules 2. lpp. un vērtētāju vēstules (datums nav norādīts) 1. lpp.

23

(24)  Atsauce Nr. 518079, 1. un 2. lpp.

24

(25)  Atsauce Nr. 508884, 1. pielikums, paziņojuma veidlapas 5. punkts.

25

(26)  Iestāde uzskata, ka no trim novērtējumiem 2008. gada jūnijā veiktais novērtējums, kurā tika lēsts, ka zemesgabala tirgus vērtība 2007. gadā bija NOK 12 miljoni, sniedz vislabāko priekšstatu par īpašuma tirgus vērtību 2007. gadā.

26

(27)  1995. gada spriedums lietā C-350/93 Komisija pret Itāliju, Recueil, I-699. lpp., 22. punkts.

27

Komisija pret Itāliju, Recueil

(28)  1999. gada spriedums lietā C-75/97 Beļģija pret Komisiju, Recueil, I-3671. lpp., 66. punkts, un 2002. gada spriedums lietā C-310/99 Itālija pret Komisiju, Recueil, I-2289. lpp., 99. punkts.

28

Beļģija pret Komisiju

Recueil

Itālija pret Komisiju

Recueil

(29)  1997. gada spriedums lietā C-169/95 Spānija pret Komisiju, Recueil I-135. lpp., 51. punkts.

29

Spānija pret Komisiju

Recueil

---