# Az Európai Unió L 287/2012

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2012.287.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 287 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 55. évfolyam2012. október 18. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2012.287.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 287

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

55. évfolyam2012. október 18.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | | 2012/643/EU |
| | * | A Tanács határozata (2012. szeptember 24.) az Európai Unió és Kanada közötti, a szállítási lánc biztonságával kapcsolatos kérdéseket érintő vámügyi együttműködésről szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról | 1 |
| | | 2012/644/EU |
| | * | A Tanács határozata (2012. szeptember 24.) az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok között, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja, valamint XXVIII. cikke alapján, a Bolgár Köztársaság és Románia engedményes listáin szereplő engedményeknek ezen országok Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodásnak az Európai Unió nevében való aláírásáról | 2 |
| | | 2012/645/EU |
| | * | A Tanács határozata (2012. október 10.) az Európai Unió és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti, a tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről | 3 |
| | | 2012/646/EU |
| | * | A Tanács határozata (2012. október 10.) az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megújításáról | 4 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 957/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. október 17.) a 605/2010/EU rendelet I. mellékletének a nyers tej és tejtermékek szállítmányainak Unióba történő beléptetésére engedéllyel rendelkező harmadik országok jegyzékében szereplő, Holland Antillákra vonatkozó bejegyzés törlésének tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 5 |
| | | A Bizottság 958/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. október 17.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 7 |
| | | A Bizottság 959/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. október 17.) a 2012. december 1-jétől2013. február 28-ig tartó alidőszakban történő fokhagyma-behozatalra vonatkozó engedélyek kibocsátásáról | 9 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2012/647/EU |
| | * | A Tanács határozata (2012. október 16.) a Régiók Bizottsága egy német tagjának kinevezéséről | 11 |
| | | 2012/648/EU |
| | * | A Tanács határozata (2012. október 16.) a Régiók Bizottsága egy belga tagjának és egy belga póttagjának kinevezéséről | 12 |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | Az EU–Jordánia Társulási Tanács ajánlása (2012. október 3.) az EU–Jordánia ENP cselekvési terv végrehajtásáról | 13 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

2012/643/EU

*

A Tanács határozata (2012. szeptember 24.) az Európai Unió és Kanada közötti, a szállítási lánc biztonságával kapcsolatos kérdéseket érintő vámügyi együttműködésről szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról

1

2012/644/EU

*

A Tanács határozata (2012. szeptember 24.) az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok között, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja, valamint XXVIII. cikke alapján, a Bolgár Köztársaság és Románia engedményes listáin szereplő engedményeknek ezen országok Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodásnak az Európai Unió nevében való aláírásáról

2

2012/645/EU

*

A Tanács határozata (2012. október 10.) az Európai Unió és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti, a tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről

3

2012/646/EU

*

A Tanács határozata (2012. október 10.) az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megújításáról

4

RENDELETEK

*

A Bizottság 957/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. október 17.) a 605/2010/EU rendelet I. mellékletének a nyers tej és tejtermékek szállítmányainak Unióba történő beléptetésére engedéllyel rendelkező harmadik országok jegyzékében szereplő, Holland Antillákra vonatkozó bejegyzés törlésének tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

5

A Bizottság 958/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. október 17.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

7

A Bizottság 959/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. október 17.) a 2012. december 1-jétől2013. február 28-ig tartó alidőszakban történő fokhagyma-behozatalra vonatkozó engedélyek kibocsátásáról

9

HATÁROZATOK

2012/647/EU

*

A Tanács határozata (2012. október 16.) a Régiók Bizottsága egy német tagjának kinevezéséről

11

2012/648/EU

*

A Tanács határozata (2012. október 16.) a Régiók Bizottsága egy belga tagjának és egy belga póttagjának kinevezéséről

12

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

Az EU–Jordánia Társulási Tanács ajánlása (2012. október 3.) az EU–Jordánia ENP cselekvési terv végrehajtásáról

13

| | | III   Egyéb jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG |
| | * | Az EFTA Felügyeleti Hatóság 204/11/COL határozata (2011. június 29.) a Norsk Film csoporthoz tartozó vállalatok javára nyújtott állítólagos állami támogatásról (Norvégia) | 14 |
| | * | Az EFTA Felügyeleti hatóság 189/12/COL határozata (2012. május 22.) a norvégiai villamosenergia-termelésnek és -nagykereskedelemnek a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről | 21 |

III   Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

*

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 204/11/COL határozata (2011. június 29.) a Norsk Film csoporthoz tartozó vállalatok javára nyújtott állítólagos állami támogatásról (Norvégia)

(Norvégia)

14

*

Az EFTA Felügyeleti hatóság 189/12/COL határozata (2012. május 22.) a norvégiai villamosenergia-termelésnek és -nagykereskedelemnek a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről

21

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló 597/2009/EK tanácsi rendelet 24. cikkének (5) bekezdése alkalmazásában az Amerikai Egyesült Államokból származó bioetanol behozatalára vonatkozó nyilvántartásbavételi kötelezettség bevezetéséről szóló, 2012. augusztus 23-i 771/2012/EU bizottsági rendelethez (HL L 229., 2012.8.24.) | 25 |
| | * | Helyesbítés (az egyes állatoknak és a friss húsnak az Európai Unióba való behozatalára engedéllyel rendelkező harmadik országok, e harmadik országok területei vagy területeinek részei jegyzékeinek, valamint az állat-egészségügyi bizonyítványra vonatkozó követelmények megállapításáról szóló 206/2010/EK rendeletnek Oroszország tekintetében történő módosításáról szóló, 2012. július 16-i 644/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelethez (HL L 187., 2012.7.17.) | 25 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló 597/2009/EK tanácsi rendelet 24. cikkének (5) bekezdése alkalmazásában az Amerikai Egyesült Államokból származó bioetanol behozatalára vonatkozó nyilvántartásbavételi kötelezettség bevezetéséről szóló, 2012. augusztus 23-i 771/2012/EU bizottsági rendelethez (HL L 229., 2012.8.24.)

(HL L 229., 2012.8.24.)

25

*

Helyesbítés (az egyes állatoknak és a friss húsnak az Európai Unióba való behozatalára engedéllyel rendelkező harmadik országok, e harmadik országok területei vagy területeinek részei jegyzékeinek, valamint az állat-egészségügyi bizonyítványra vonatkozó követelmények megállapításáról szóló 206/2010/EK rendeletnek Oroszország tekintetében történő módosításáról szóló, 2012. július 16-i 644/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelethez (HL L 187., 2012.7.17.)

(HL L 187., 2012.7.17.)

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 18.10.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 287/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 287/1

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2012. szeptember 24.)

az Európai Unió és Kanada közötti, a szállítási lánc biztonságával kapcsolatos kérdéseket érintő vámügyi együttműködésről szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról

(2012/643/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (5) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Indokolt, hogy az Unió és Kanada a szállítási lánc biztonságával és az azzal összefüggő kockázatkezeléssel kapcsolatos kérdésekre kiterjessze vámügyi együttműködését a szállítási lánc végponttól végpontig terjedő biztonságának növelése és egyúttal a jogszerű kereskedelem megkönnyítése érdekében. |
| --- | --- |

(1)

Indokolt, hogy az Unió és Kanada a szállítási lánc biztonságával és az azzal összefüggő kockázatkezeléssel kapcsolatos kérdésekre kiterjessze vámügyi együttműködését a szállítási lánc végponttól végpontig terjedő biztonságának növelése és egyúttal a jogszerű kereskedelem megkönnyítése érdekében.

| (2) | Ennek érdekében a Tanács 2009. november 26-án felhatalmazta a Bizottságot, hogy Kanadával tárgyalásokat kezdjen. A Bizottság az Unió nevében tárgyalásokat folytatott az Európai Unió és Kanada közötti a szállítási lánc biztonságával kapcsolatos kérdéseket érintő vámügyi együttműködésről szóló megállapodásról (a továbbiakban: a megállapodás). |
| --- | --- |

(2)

Ennek érdekében a Tanács 2009. november 26-án felhatalmazta a Bizottságot, hogy Kanadával tárgyalásokat kezdjen. A Bizottság az Unió nevében tárgyalásokat folytatott az Európai Unió és Kanada közötti a szállítási lánc biztonságával kapcsolatos kérdéseket érintő vámügyi együttműködésről szóló megállapodásról (a továbbiakban: a megállapodás).

| (3) | Az Unió által az EU–Kanada vám-együttműködési vegyes bizottságban képviselendő álláspontról – amennyiben a vegyes bizottságnak joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia – az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikke (9) bekezdésében meghatározott eljárással összhangban kell határozni. Amennyiben szükséges, az Unió által az EU–Kanada vám-együttműködési vegyes bizottságban képviselendő egyéb álláspontot a Tanács állapítja meg az Európai Unióról szóló szerződés 16. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

(3)

Az Unió által az EU–Kanada vám-együttműködési vegyes bizottságban képviselendő álláspontról – amennyiben a vegyes bizottságnak joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia – az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikke (9) bekezdésében meghatározott eljárással összhangban kell határozni. Amennyiben szükséges, az Unió által az EU–Kanada vám-együttműködési vegyes bizottságban képviselendő egyéb álláspontot a Tanács állapítja meg az Európai Unióról szóló szerződés 16. cikkével összhangban.

| (4) | A megállapodást – feltételezve annak megkötését – az Unió nevében alá kell írni, |
| --- | --- |

(4)

A megállapodást – feltételezve annak megkötését – az Unió nevében alá kell írni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió és Kanada közötti, a szállítási lánc biztonságával kapcsolatos kérdéseket érintő vámügyi együttműködésről szóló megállapodás aláírására a Tanács az Unió nevében felhatalmazást ad, feltételezve az említett megállapodás megkötését (1).

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2012. szeptember 24-én.

a Tanács részéről

az elnök

S. ALETRARIS

---

(1)  A megállapodás szövegét a megkötéséről szóló határozattal együtt teszik közzé.

1

---

| 18.10.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 287/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 287/2

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2012. szeptember 24.)

az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok között, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja, valamint XXVIII. cikke alapján, a Bolgár Köztársaság és Románia engedményes listáin szereplő engedményeknek ezen országok Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodásnak az Európai Unió nevében való aláírásáról

(2012/644/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (5) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | 2007. január 29-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz való csatlakozása során az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja értelmében tárgyalásokat kezdjen a Kereskedelmi Világszervezet egyes más tagjaival. |
| --- | --- |

(1)

2007. január 29-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz való csatlakozása során az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja értelmében tárgyalásokat kezdjen a Kereskedelmi Világszervezet egyes más tagjaival.

| (2) | A Bizottság a tárgyalásokat a Tanács által elfogadott tárgyalási irányelveket követve folytatta le. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a tárgyalásokat a Tanács által elfogadott tárgyalási irányelveket követve folytatta le.

| (3) | E tárgyalások lezárultak, és az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok között, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja, valamint XXVIII. cikke alapján, a Bolgár Köztársaság és Románia engedményes listáin szereplő engedményeknek ezen országok Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) az Európai Unió képviselője 2011. december 21-én, az Amerikai Egyesült Államok képviselője pedig 2012. február 17-én parafálta. |
| --- | --- |

(3)

E tárgyalások lezárultak, és az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok között, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja, valamint XXVIII. cikke alapján, a Bolgár Köztársaság és Románia engedményes listáin szereplő engedményeknek ezen országok Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) az Európai Unió képviselője 2011. december 21-én, az Amerikai Egyesült Államok képviselője pedig 2012. február 17-én parafálta.

| (4) | A megállapodást alá kell írni, |
| --- | --- |

(4)

A megállapodást alá kell írni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja, valamint XXVIII. cikke alapján, a Bolgár Köztársaság és Románia listáin szereplő engedményeknek ezen országok Európai Unióhoz való csatlakozása során történő módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) aláírását – feltételezve annak megkötését (1) – a Tanács az Unió nevében jóváhagyja,

2. cikk

A Tanács elnöke ezennel felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.

3. cikk

Ez a határozat elfogadása napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2012. szeptember 24-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  A megállapodás szövege a megkötéséről szóló határozattal együtt kerül kihirdetésre.

1

---

| 18.10.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 287/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 287/3

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2012. október 10.)

az Európai Unió és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti, a tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről

(2012/645/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (6) és (7) bekezdésével összefüggésben értelmezett 186. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2009. november 16-án felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy az Unió nevében az Európai Unió és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti, a tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) megkötése érdekében tárgyalásokat folytasson. A megállapodást 2010. október 14-én parafálták. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2009. november 16-án felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy az Unió nevében az Európai Unió és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti, a tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) megkötése érdekében tárgyalásokat folytasson. A megállapodást 2010. október 14-én parafálták.

| (2) | A megállapodást – feltételezve annak későbbi megkötését – 2012. március 19-én aláírták, és aláírásának napjától fogva a Szerződés 218. cikkének (5) bekezdésével összhangban ideiglenesen alkalmazzák. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodást – feltételezve annak későbbi megkötését – 2012. március 19-én aláírták, és aláírásának napjától fogva a Szerződés 218. cikkének (5) bekezdésével összhangban ideiglenesen alkalmazzák.

| (3) | A megállapodást jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(3)

A megállapodást jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti, a tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodást a Tanács az Unió nevében jóváhagyja (1).

2. cikk

A Tanács elnöke az Unió nevében megteszi az említett megállapodás 7. cikkének (2) bekezdésében előírt értesítést (2).

3. cikk

Az Európai Bizottság fogadja el az Unió által a megállapodás 4. cikkének (2) bekezdése alapján létrehozott vegyes bizottságban képviselendő álláspontot a megállapodás 4. cikkének (2) bekezdésének a) pontja értelmében a megállapodás technikai jellegű módosításaival kapcsolatban.

4. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2012. október 10-én.

a Tanács részéről

az elnök

S. MALAS

---

(1)  A megállapodás szövegét az aláírásról szóló határozattal együtt hirdették ki (HL L 99., 2012.4.5., 2. o.).

1

(2)  A Tanács Főtitkársága gondoskodik a megállapodás hatálybalépése napjának az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről.

2

Európai Unió Hivatalos Lapjában

---

| 18.10.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 287/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 287/4

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2012. október 10.)

az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megújításáról

(2012/646/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek a 218. cikke (6) bekezdése a) pontjának v. alpontjával együtt értelmezett 186. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,

mivel:

| (1) | 2005/781/EK határozatával (1) a Tanács hozzájárult az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) megkötéséhez. |
| --- | --- |

(1)

2005/781/EK határozatával (1) a Tanács hozzájárult az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) megkötéséhez.

| (2) | A megállapodás XII. cikkének (2) bekezdése a következő szövegű rendelkezést tartalmazza: „A megállapodás kezdetben öt évre szól, és az a bármelyik rákövetkező hosszabbítási időszak utolsó előtti évében elvégzett értékelés után a Felek kölcsönös megállapodása alapján meghosszabbítható.” |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás XII. cikkének (2) bekezdése a következő szövegű rendelkezést tartalmazza: „A megállapodás kezdetben öt évre szól, és az a bármelyik rákövetkező hosszabbítási időszak utolsó előtti évében elvégzett értékelés után a Felek kölcsönös megállapodása alapján meghosszabbítható.”

| (3) | A megállapodás VI. cikkének (2) bekezdése alapján létrejött Operatív Vegyes Bizottság 2011. november 22-én Brazíliavárosban tartott ötödik ülésén mindkét Fél megerősítette, hogy érdeklődik a megállapodás további öt évre történő megújítása iránt. |
| --- | --- |

(3)

A megállapodás VI. cikkének (2) bekezdése alapján létrejött Operatív Vegyes Bizottság 2011. november 22-én Brazíliavárosban tartott ötödik ülésén mindkét Fél megerősítette, hogy érdeklődik a megállapodás további öt évre történő megújítása iránt.

| (4) | A lisszaboni szerződés 2009. december 1-jei hatálybalépésének következményeként az Európai Unió az Európai Közösség helyébe lépett, és annak jogutódja lett. |
| --- | --- |

(4)

A lisszaboni szerződés 2009. december 1-jei hatálybalépésének következményeként az Európai Unió az Európai Közösség helyébe lépett, és annak jogutódja lett.

| (5) | A megállapodás megújítását az Unió nevében jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(5)

A megállapodás megújítását az Unió nevében jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás további öt évre történő megújítását a Tanács az Unió nevében jóváhagyja.

2. cikk

A megállapodás XII. cikkének (2) bekezdésével összhangban a megállapodás megújításához szükséges belső eljárásoknak az Unió általi befejezéséről szóló értesítést az Unió nevében a Tanács elnöke teszi meg a Brazil Szövetségi Köztársaság kormányának.

3. cikk

A Tanács elnöke az Unió nevében a következő szövegű értesítést teszi meg:

„A Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jei hatálybalépésének következményeként az Európai Unió az Európai Közösség jogutódjává vált, és az említett időponttól fogva az Európai Unió gyakorolja az Európai Közösség valamennyi jogát és viseli az Európai Közösség valamennyi kötelezettségét. Ennek megfelelően, ahol a megállapodás az Európai Közösséget említi, ott az adott esetnek megfelelően az Európai Uniót kell érteni.”

4. cikk

Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2012. október 10-én.

a Tanács részéről

az elnök

S. MALAS

---

(1)  HL L 295., 2005.11.11., 37. o.

1

---

RENDELETEK

| 18.10.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 287/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 287/5

---

A BIZOTTSÁG 957/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. október 17.)

a 605/2010/EU rendelet I. mellékletének a nyers tej és tejtermékek szállítmányainak Unióba történő beléptetésére engedéllyel rendelkező harmadik országok jegyzékében szereplő, Holland Antillákra vonatkozó bejegyzés törlésének tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2002/99/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 8. cikke bevezető mondatára, 8. cikke (1) bekezdésének első albekezdésére és 8. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különleges szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 11. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 854/2004/EK rendelet megállapítja az állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különleges szabályokat. Ezeken belül előírja, hogy állati eredetű termékek csak a rendeletnek megfelelően összeállított és naprakésszé tett jegyzéken szereplő harmadik országból vagy harmadik ország bizonyos területeiről hozhatók be. |
| --- | --- |

(1)

A 854/2004/EK rendelet megállapítja az állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különleges szabályokat. Ezeken belül előírja, hogy állati eredetű termékek csak a rendeletnek megfelelően összeállított és naprakésszé tett jegyzéken szereplő harmadik országból vagy harmadik ország bizonyos területeiről hozhatók be.

| (2) | A 854/2004/EK rendelet előírja továbbá, hogy az ilyen jegyzékek összeállításakor és naprakésszé tételekor figyelembe kell venni az uniós takarmány- és élelmiszerjognak, valamint az állat-egészségügyi szabályoknak való megfelelés, illetve az azokkal való egyenértékűség biztosítása érdekében harmadik országokban végzett uniós ellenőrzéseket és harmadik országok illetékes hatóságai által nyújtott biztosítékokat; ezekről a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) rendelkezik. |
| --- | --- |

(2)

A 854/2004/EK rendelet előírja továbbá, hogy az ilyen jegyzékek összeállításakor és naprakésszé tételekor figyelembe kell venni az uniós takarmány- és élelmiszerjognak, valamint az állat-egészségügyi szabályoknak való megfelelés, illetve az azokkal való egyenértékűség biztosítása érdekében harmadik országokban végzett uniós ellenőrzéseket és harmadik országok illetékes hatóságai által nyújtott biztosítékokat; ezekről a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) rendelkezik.

| (3) | Az emberi fogyasztásra szánt nyers tej és tejtermékek Európai Unióba történő beléptetésére vonatkozó állat-egészségügyi és közegészségügyi feltételek, illetve a szükséges állat-egészségügyi bizonyítvány megállapításáról szóló, 2010. július 2-i 605/2010/EU bizottsági rendelet (4) I. melléklete meghatározza azon harmadik országok jegyzékét, amelyekből engedélyezett a nyers tej és tejtermékek szállítmányainak Unióba történő beléptetése. |
| --- | --- |

(3)

Az emberi fogyasztásra szánt nyers tej és tejtermékek Európai Unióba történő beléptetésére vonatkozó állat-egészségügyi és közegészségügyi feltételek, illetve a szükséges állat-egészségügyi bizonyítvány megállapításáról szóló, 2010. július 2-i 605/2010/EU bizottsági rendelet (4) I. melléklete meghatározza azon harmadik országok jegyzékét, amelyekből engedélyezett a nyers tej és tejtermékek szállítmányainak Unióba történő beléptetése.

| (4) | A Holland Antillák autonóm ország jelenleg a 605/2010/EU rendelet I. mellékletében szereplő jegyzék részét képezi. |
| --- | --- |

(4)

A Holland Antillák autonóm ország jelenleg a 605/2010/EU rendelet I. mellékletében szereplő jegyzék részét képezi.

| (5) | Egy, a Holland Királyságban végrehajtott belső reformot követően 2010. október 10-től a Holland Antillák megszűnt az említett királyságon belüli autonóm országként létezni. Ugyanebben az időpontban Curaçao és Sint Maarten elnyerte az autonóm ország státust a Holland Királyságon belül, míg Bonaire, Sint Eustatius és Saba a Holland Királyság európai részének különleges jogállású területévé vált. Ezért helyénvaló a Holland Antillákra vonatkozó bejegyzést a 605/2010/EU rendelet I. mellékletében szereplő jegyzékből törölni. |
| --- | --- |

(5)

Egy, a Holland Királyságban végrehajtott belső reformot követően 2010. október 10-től a Holland Antillák megszűnt az említett királyságon belüli autonóm országként létezni. Ugyanebben az időpontban Curaçao és Sint Maarten elnyerte az autonóm ország státust a Holland Királyságon belül, míg Bonaire, Sint Eustatius és Saba a Holland Királyság európai részének különleges jogállású területévé vált. Ezért helyénvaló a Holland Antillákra vonatkozó bejegyzést a 605/2010/EU rendelet I. mellékletében szereplő jegyzékből törölni.

| (6) | Curaçao és Sint Maarten egyelőre nem jelezte, hogy szándékában áll folytatni az emberi fogyasztásra szánt nyers tej és tejtermékek Unióba történő exportját. Ezért ezeket az országokat nem indokolt felvenni a 605/2010/EU rendelet I. mellékletében szereplő jegyzékbe. |
| --- | --- |

(6)

Curaçao és Sint Maarten egyelőre nem jelezte, hogy szándékában áll folytatni az emberi fogyasztásra szánt nyers tej és tejtermékek Unióba történő exportját. Ezért ezeket az országokat nem indokolt felvenni a 605/2010/EU rendelet I. mellékletében szereplő jegyzékbe.

| (7) | A 605/2010/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(7)

A 605/2010/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 605/2010/EU rendelet I. mellékletéből a Holland Antillákra vonatkozó bejegyzés törlésre kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. október 17-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 18., 2003.1.23., 11. o.

1

(2)  HL L 139., 2004.4.30., 206. o.

2

(3)  HL L 165., 2004.4.30., 1. o.

3

(4)  HL L 175., 2010.7.10., 1. o.

4

---

| 18.10.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 287/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 287/7

---

A BIZOTTSÁG 958/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. október 17.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2), és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. október 17-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 69,6 |
| MK | 41,5 |
| TR | 59,9 |
| ZZ | 57,0 |
| 0707 00 05 | MK | 38,5 |
| TR | 118,9 |
| ZZ | 78,7 |
| 0709 93 10 | TR | 116,7 |
| ZZ | 116,7 |
| 0805 50 10 | AR | 82,5 |
| CL | 108,8 |
| TR | 85,8 |
| UY | 65,5 |
| ZA | 91,1 |
| ZZ | 86,7 |
| 0806 10 10 | BR | 274,0 |
| MK | 59,9 |
| TR | 153,1 |
| ZZ | 162,3 |
| 0808 10 80 | AR | 216,9 |
| MK | 29,8 |
| NZ | 130,9 |
| US | 143,5 |
| ZA | 107,2 |
| ZZ | 125,7 |
| 0808 30 90 | CN | 92,8 |
| TR | 117,7 |
| ZZ | 105,3 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

69,6

MK

41,5

TR

59,9

ZZ

57,0

0707 00 05

MK

38,5

TR

118,9

ZZ

78,7

0709 93 10

TR

116,7

ZZ

116,7

0805 50 10

AR

82,5

CL

108,8

TR

85,8

UY

65,5

ZA

91,1

ZZ

86,7

0806 10 10

BR

274,0

MK

59,9

TR

153,1

ZZ

162,3

0808 10 80

AR

216,9

MK

29,8

NZ

130,9

US

143,5

ZA

107,2

ZZ

125,7

0808 30 90

CN

92,8

TR

117,7

ZZ

105,3

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 18.10.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 287/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 287/9

---

A BIZOTTSÁG 959/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. október 17.)

a 2012. december 1-jétől2013. február 28-ig tartó alidőszakban történő fokhagyma-behozatalra vonatkozó engedélyek kibocsátásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) (1),

tekintettel az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 7. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 341/2007/EK bizottsági rendelet (3) a harmadik országokból behozott fokhagymára és más mezőgazdasági termékekre vonatkozóan vámkontingenseket nyit meg, és rendelkezik e vámkontingensek kezeléséről, valamint bevezet egy rendszert a behozatali engedélyek és a származási bizonyítványok tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

A 341/2007/EK bizottsági rendelet (3) a harmadik országokból behozott fokhagymára és más mezőgazdasági termékekre vonatkozóan vámkontingenseket nyit meg, és rendelkezik e vámkontingensek kezeléséről, valamint bevezet egy rendszert a behozatali engedélyek és a származási bizonyítványok tekintetében.

| (2) | Azon mennyiségek, amelyekre a 341/2007/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése alapján a hagyományos és az új importőrök 2012 október első hét napján „A” engedélykérelmeket nyújtottak be, meghaladják a Kínából és Argentínából, valamint a Kínától és Argentínától eltérő valamennyi harmadik országból származó termékek esetében rendelkezésre álló mennyiségeket. |
| --- | --- |

(2)

Azon mennyiségek, amelyekre a 341/2007/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése alapján a hagyományos és az új importőrök 2012 október első hét napján „A” engedélykérelmeket nyújtottak be, meghaladják a Kínából és Argentínából, valamint a Kínától és Argentínától eltérő valamennyi harmadik országból származó termékek esetében rendelkezésre álló mennyiségeket.

| (3) | Ezért az 1301/2006/EK rendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban meg kell határozni, hogy milyen mértékben lehet helyt adni a Bizottsághoz a 341/2007/EK rendelet 12. cikkének alkalmazásával, legkésőbb 2012. október 14-ig elküldött „A” engedélykérelmeknek. |
| --- | --- |

(3)

Ezért az 1301/2006/EK rendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban meg kell határozni, hogy milyen mértékben lehet helyt adni a Bizottsághoz a 341/2007/EK rendelet 12. cikkének alkalmazásával, legkésőbb 2012. október 14-ig elküldött „A” engedélykérelmeknek.

| (4) | A behozatali engedélyek kibocsátására irányuló eljárás hatékony lebonyolítása érdekében ennek a rendeletnek indokolt kihirdetését követően azonnal hatályba lépnie, |
| --- | --- |

(4)

A behozatali engedélyek kibocsátására irányuló eljárás hatékony lebonyolítása érdekében ennek a rendeletnek indokolt kihirdetését követően azonnal hatályba lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 341/2007/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése alapján a 2012. október első hét napján benyújtott és a Bizottsághoz legkésőbb 2012. október 14-ig elküldött „A” behozatali engedély iránti kérelmeknek a kérelmezett mennyiségek e rendelet mellékletében meghatározott százaléka erejéig kell helyt adni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. október 17-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 238., 2006.9.1., 13. o.

2

(3)  HL L 90., 2007.3.30., 12. o.

3

---

MELLÉKLET

| Származási hely | Tételszám | Elosztási együttható |
| --- | --- | --- |
| Argentína |
| — | Hagyományos importőrök |

Származási hely

Tételszám

Elosztási együttható

Argentína

—

Hagyományos importőrök

09.4104

92,505965 %

| — | Új importőrök |
| --- | --- |

—

Új importőrök

09.4099

1,338084 %

Kína

| — | Hagyományos importőrök |
| --- | --- |

—

Hagyományos importőrök

09.4105

42,208055 %

| — | Új importőrök |
| --- | --- |

—

Új importőrök

09.4100

0,385076 %

Egyéb harmadik országok

| — | Hagyományos importőrök |
| --- | --- |

—

Hagyományos importőrök

09.4106

100 %

| — | Új importőrök |
| --- | --- |

—

Új importőrök

09.4102

3,949315 %

---

HATÁROZATOK

| 18.10.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 287/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 287/11

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2012. október 16.)

a Régiók Bizottsága egy német tagjának kinevezéséről

(2012/647/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel a német kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU (2) határozatot. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU (2) határozatot.

| (2) | Petra ROTH hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett, |
| --- | --- |

(2)

Petra ROTH hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig, a Régiók Bizottsága tagjává nevezi ki:

| — | Dagmar MÜHLENFELD, Oberbürgermeisterin der Stadt Mülheim an der Ruhr. |
| --- | --- |

—

Dagmar MÜHLENFELD, Oberbürgermeisterin der Stadt Mülheim an der Ruhr.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2012. október 16-án.

a Tanács részéről

az elnök

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o.

1

(2)  HL L 12., 2010.1.19., 11. o.

2

---

| 18.10.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 287/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 287/12

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2012. október 16.)

a Régiók Bizottsága egy belga tagjának és egy belga póttagjának kinevezéséről

(2012/648/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel a belga kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU (2) határozatot. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1), illetve 2010/29/EU (2) határozatot.

| (2) | Paul FICHEROULLE hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett. |
| --- | --- |

(2)

Paul FICHEROULLE hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett.

| (3) | Marc HENDRICKX-nek a Régiók Bizottsága tagjává történő kinevezését követően egy póttag helye megüresedik, |
| --- | --- |

(3)

Marc HENDRICKX-nek a Régiók Bizottsága tagjává történő kinevezését követően egy póttag helye megüresedik,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig, a Régiók Bizottságába a következő személyeket nevezi ki:

| a) | tagként:






  — | Marc HENDRICKX, Vlaams Volksvertegenwoordiger; |
| --- | --- | --- |

a)

tagként:

—

Marc HENDRICKX, Vlaams Volksvertegenwoordiger;

és

| b) | póttagként:






  — | Karim VAN OVERMEIRE, Vlaams Volksvertegenwoordiger. |
| --- | --- | --- |

b)

póttagként:

—

Karim VAN OVERMEIRE, Vlaams Volksvertegenwoordiger.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2012. október 16-án.

a Tanács részéről

az elnök

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o.

1

(2)  HL L 12., 2010.1.19., 11. o.

2

---

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 18.10.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 287/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 287/13

---

AZ EU–JORDÁNIA TÁRSULÁSI TANÁCS AJÁNLÁSA

(2012. október 3.)

az EU–Jordánia ENP cselekvési terv végrehajtásáról

AZ EU–JORDÁNIA TÁRSULÁSI TANÁCS,

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Jordán Hásimita Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló Euro-Mediterrán megállapodásra (1) (a továbbiakban: megállapodás) és különösen annak 91. cikkére,

mivel:

| (1) | A megállapodás 91. cikke feljogosítja az EU–Jordánia Társulási Tanácsot arra, hogy megfelelő ajánlásokat tegyen a megállapodás célkitűzéseinek elérésére. |
| --- | --- |

(1)

A megállapodás 91. cikke feljogosítja az EU–Jordánia Társulási Tanácsot arra, hogy megfelelő ajánlásokat tegyen a megállapodás célkitűzéseinek elérésére.

| (2) | A megállapodás 101. cikke meghatározza, hogy a megállapodás felei meghozzák azokat az általános vagy különös intézkedéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy teljesíthessék a megállapodás szerinti kötelezettségeiket, és gondoskodnak arról, hogy a megállapodásban meghatározott célkitűzések teljesüljenek. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás 101. cikke meghatározza, hogy a megállapodás felei meghozzák azokat az általános vagy különös intézkedéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy teljesíthessék a megállapodás szerinti kötelezettségeiket, és gondoskodnak arról, hogy a megállapodásban meghatározott célkitűzések teljesüljenek.

| (3) | A megállapodás felei jóváhagyták az EU–Jordánia európai szomszédságpolitikai cselekvési terv (a továbbiakban: ENP cselekvési terv) szövegét. |
| --- | --- |

(3)

A megállapodás felei jóváhagyták az EU–Jordánia európai szomszédságpolitikai cselekvési terv (a továbbiakban: ENP cselekvési terv) szövegét.

| (4) | Az ilyen jellegű végrehajtásra vonatkozóan a felek által hozott, gyakorlati útmutatóul szolgáló konkrét lépések kidolgozásának és elfogadásának köszönhetően az ENP cselekvési terv elősegíti a megállapodás végrehajtását. |
| --- | --- |

(4)

Az ilyen jellegű végrehajtásra vonatkozóan a felek által hozott, gyakorlati útmutatóul szolgáló konkrét lépések kidolgozásának és elfogadásának köszönhetően az ENP cselekvési terv elősegíti a megállapodás végrehajtását.

| (5) | Az ENP cselekvési terv kettős célja egyrészt a megállapodásban rögzített kötelezettségek felek által történő teljesítése érdekében hozott konkrét lépésekre irányul, másrészt a megállapodás általános célkitűzéseinek megfelelően tágabb keretet biztosít az EU és Jordánia közötti kapcsolatok megerősítéséhez a gazdasági integráció magasabb szintjének elérése és a politikai együttműködés elmélyítése érdekében, |
| --- | --- |

(5)

Az ENP cselekvési terv kettős célja egyrészt a megállapodásban rögzített kötelezettségek felek által történő teljesítése érdekében hozott konkrét lépésekre irányul, másrészt a megállapodás általános célkitűzéseinek megfelelően tágabb keretet biztosít az EU és Jordánia közötti kapcsolatok megerősítéséhez a gazdasági integráció magasabb szintjének elérése és a politikai együttműködés elmélyítése érdekében,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ AJÁNLÁST:

Egyetlen cikk

A Társulási Tanács ajánlja a feleknek az ENP cselekvési terv (2) végrehajtását, amennyiben ez a végrehajtás a megállapodás célkitűzéseinek elérésére irányul.

Kelt Brüsszelben, 2012. október 3-án.

a EU–Jordánia Társulási Tanács részéről

az elnök

C. ASHTON

---

(1)  HL L 129., 2002.5.15., 3. o.

1

(2)  Lásd a 3302/12 dokumentumot: http://register.consilium.europa.eu

2

---

III Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

| 18.10.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 287/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 287/14

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 204/11/COL HATÁROZATA

(2011. június 29.)

a Norsk Film csoporthoz tartozó vállalatok javára nyújtott állítólagos állami támogatásról (Norvégia)

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG (A TOVÁBBIAKBAN: A HATÓSÁG),

TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás), és különösen annak 61. és 62. cikkére,

TEKINTETTEL az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (a továbbiakban: a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás) és különösen annak 24. cikkére,

TEKINTETTEL a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyvére (a továbbiakban: a 3. jegyzőkönyv), és különösen annak I. része 1. cikkének (2) bekezdésére, valamint II. része 4. cikkének (4) bekezdésére és 7. cikkének (1) bekezdésére,

MIUTÁN a 3. jegyzőkönyv II. része 6. cikke (1) bekezdésének megfelelően felhívta az érdekelt feleket észrevételeik megtételére (1),

mivel:

I.   TÉNYEK

1.   Eljárás

2006. március 23-án kelt panaszlevelükben (eseményszám: 368163) több norvég filmvállalat (2) kifogásolta, hogy a norvég hatóságok 2000 és 2005 között éves támogatásokat nyújtottak a Norsk FilmStudio AS/Filmparken AS javára.

Különböző levélváltásokat követően a Hatóság elfogadta a hivatalos vizsgálati eljárást megindító 491/09/COL határozatot, amelyet kihirdettek az Európai Unió Hivatalos Lapjában és annak EGT-kiegészítésében. (3) A Hatóság felkérte az érdekelt feleket észrevételeik benyújtására. A Hatósághoz harmadik féltől nem érkezett észrevétel.

A norvég hatóságok 2010. február 2-án kelt levelükben benyújtották észrevételeiket (eseményszám: 545244).

2.   A Norsk Film csoport

A Norsk Film AS-t 1932-ben alapította a városi filmszínházak szövetsége. A vállalat filmstúdiója 1935-ben nyílt meg. Az 1947. évi állami költségvetésben a norvég kormány úgy határozott, hogy fokozott szerepet vállal a filmgyártásban. Az 1950-es és 1960-as években a Norsk Film AS pénzügyi nehézségekkel küzdött, ezért a kormány a vállalat fennmaradását biztosítandó támogatásokat ítélt meg a javára. Miután a vállalat az 1960-as évek végén csődöt jelentett, a kormány úgy döntött, hogy teljes körűen átvállalja annak jövőbeni fenntartását. 1974-től a vállalat részvényeinek 77,6 %-a az állam tulajdonába került. A Norsk Film AS kettős célt szolgált: biztosította a norvég játékfilmgyártáshoz szükséges létesítményeket, és norvég filmeket gyártott.

1986-ban a Norsk Film AS és a VG (Verdens Gang) napilap a Norsk Film AS működő operatőri részlegéből létrehozta a ScanCam AS-t. A Norsk Film AS és a Schibsted ASA később 50-50 %-ban részesedett a ScanCam AS részvényeiből. 1998. december 31-én a Schibsted ASA eladta részesedését a Norsk Film AS-nek, így 1999-től a ScanCam AS a Norsk FilmStudio AS 100 %-os tulajdonú leányvállalataként működött tovább.

Az 1989-ben alapított Norsk FilmStudio AS a Norsk Film AS kizárólagos tulajdonú leányvállalata volt. 1989-ben a stúdió és a műszaki létesítmények a Norsk Film AS-hez tartozó részleget alkottak. A Norsk FilmStudio AS azért jött létre, hogy egyértelműen elhatárolják a vállalat filmgyártói feladatait a filmgyártási infrastruktúra (filmstúdió és műszaki létesítmények) fenntartójaként betöltött szerepétől.

2001-ben a norvég kormány filmpolitikai reformot hajtott végre, és élesebb határvonalat húztak az állam és a magánszektor felelősségi köre között. A filmgyártás a magántulajdonú produkciós vállalatok feladata lett. Ennélfogva javaslat született a Norsk Film AS részvényeinek eladására. A stúdiók üzemeltetése állami hatáskörben maradt, mivel úgy ítélték meg, hogy a gyártási folyamat e szakasza piaci körülmények között nem fenntartható. A Norsk Film AS 2001. évi szétválásával két önálló vállalat jött létre: a Norsk Film AS nevű filmgyártó vállalat és az infrastruktúráért felelős Filmparken AS. A vállalat fennmaradó eszközei a Filmparken AS tulajdonába kerültek. A Norsk FilmStudio AS a Filmparken AS kizárólagos tulajdonú leányvállalataként folytatta működését. 2001. június 25-én a Norsk FilmStudio AS beolvadt a Filmparken AS-be. Az állam a Norsk Film AS gyártóvállalaton belüli részesedését 2002. január 4-én eladta a Diopter AS nevű produkciós magánvállalatnak.

2002-ben a Filmparken AS ismét felvette a Norsk FilmStudio AS nevet.

2004-ben a ScanCam AS beolvadt a Norsk FilmStudio AS-be.

2009-ben a Norsk FilmStudio AS és a The Chimney Pot AS egyesüléséből létrejött a Storyline Studios AS. Az egyesülést követően a vállalat 60 %-a jelenleg a Filmparken AS tulajdonában van, míg a fennmaradó 40 %-on a korábbi The Chimney Pot AS részvényesei osztoznak.

A Storyline Studios AS filmipari berendezések és szolgáltatások teljes körű beszállítója, amely filmstúdiókat, technikai és világítási eszközöket, kamerákat, utómunkát, jelmezeket, finanszírozást, irodalétesítményeket, gyártásvezetést és filmkatalógusokat biztosít.

3.   A vizsgált intézkedések leírása

A Hatóság két különböző intézkedést vizsgált: a 36 millió norvég korona (NOK) összegű támogatás kifizetését (lásd a 3.1. szakaszt), valamint a Norsk Film csoporthoz tartozó egyes vállalkozások által igénybe vett adókedvezményeket (lásd a 3.2. szakaszt).

3.1   
  A 36 millió NOK összegű támogatás kifizetése

A Norsk Film csoporthoz tartozó különböző létesítmények az 1970-es évektől egészen 2006-ig részesültek éves támogatásban. Az 1971–1972. évi költségvetés „létező támogatási programra” hivatkozik. A támogatásokat a Kulturális és Egyházügyi Minisztérium fizette.

A Hatóság 491/09/COL határozatában arra az álláspontra helyezkedett, hogy a norvég állam által a Norsk Film csoporthoz tartozó egyes vállalkozások javára az 1970-es évek óta játékfilmek gyártására és a filmgyártáshoz szükséges infrastruktúra fenntartására kifizetett éves összegeket létező támogatási rendszer keretében nyújtották.

A norvég hatóságok jelezték, hogy 1997-ben a norvég parlament 36 millió NOK összegű támogatást ítélt meg a Norsk Film AS javára a „Filmparken” elnevezésű gyártási létesítmények korszerűsítésére, felújítására és fejlesztésére. A támogatást a nemzeti költségvetés nemzeti kulturális építmények támogatására szánt szakaszából nyújtották. A támogatás összegét két évre osztották el, 1998-ban 10 millió NOK és 1999-ben 26 millió NOK került kifizetésre. A támogatást részben a stúdiólétesítmények felújítására és korszerűsítésére, részben pedig új igazgatási létesítmények fejlesztésére fordították.

A Hatóság 491/09/COL sz. határozatában úgy vélte, hogy mivel a 36 millió NOK összegű támogatás kifizetése más költségvetési előirányzat alapján történt, és a konkrét összeget meghatározott célra (a forgatási helyszín felújítására) különítették el, az új támogatásnak tekinthető. A Hatóság kétségeinek adott hangot azt illetően, hogy ez a hozzájárulás a létező támogatási program részét képezte, vagy új támogatási intézkedésnek minősült.

3.2   
  Kedvezményes adózási feltételek

A Norsk Film AS és a Norsk FilmStudio AS 1995-től adómentességben részesült. Az adómentesség jogalapja az 1999. március 26-i 14. sz. adótörvénnyel felváltott korábbi, 1911. augusztus 18-i 8. sz. adótörvény 26. szakasza (1) bekezdésének k) pontja volt. (4)

A norvég adótörvénynek az adókedvezmények rendszerére vonatkozó szabályokat ismertető jelenlegi 2–32. szakasza szerint a nonprofit szervezetek, intézmények és vállalatok mentesülnek a társasági adó megfizetése alól, amennyiben nem profitalapon működnek.

Azt, hogy egy intézmény vagy vállalat a 2–32. szakasz értelmében nonprofitnak minősül-e, objektív kritériumok alapján határozzák meg, amelyek közül a döntő tényező az adott vállalat célja. Ennélfogva a jótékonysági cél nonprofit szervezetet jelez. A vállalat működési céljának meghatározásakor az adóhatóságok többek között annak szabályzatát, azon belül pedig a szabályzat szerinti célját és tényleges tevékenységét vizsgálják. Figyelembe veszik továbbá azt is, hogy az adott szervezet folytat-e versenyjellegű tevékenységeket. Amennyiben a vállalkozás gazdasági vagy kereskedelmi tevékenységet végez és profitorientált, adózó vállalatokkal versenyez, akkor ez adóköteles jogállásra utal. További szempontként figyelembe veszik a vállalkozás finanszírozásának jellegét. Ha a vállalatot magánadományokból vagy más hozzájárulásokból tartják fenn, ez azt jelzi, hogy az nem profitcéllal működik.

A nonprofitnak minősülő szervezetek a vállalat nonprofit tevékenységéből származó nyereség tekintetében mentesülnek a társasági adó megfizetése alól. A kereskedelmi tevékenységből származó jövedelem – bizonyos feltételek mellett – társaságiadó-köteles. (5)

Az adóhatóságok a rendes éves értékelő eljárás keretében döntenek arról, hogy egy adott vállalat vagy szervezet esetében alkalmazandó-e a 2–32. szakasz. A helyi adóhatóságok az adófizető által az adóbevallásban szolgáltatott adatok, valamint egyéb rendelkezésre álló információk alapján határoznak az alkalmazandó adózási szabályokról.

A Norsk Film AS, a Norsk FilmStudio AS és a ScanCam AS vállalkozások annak alapján részesültek adómentességben, hogy tevékenységük nem profitorientált. 1995-ig a Norsk Film AS és a Norsk FilmStudio AS nem kérelmezte a különleges feltételeket. Kérelmüket követően 1995 és 2001 között vettek igénybe ilyen kedvezményt.

A Norsk Film AS 2001. évi szétválásával két önálló vállalat jött létre: a Norsk Film AS nevű filmgyártó vállalat és az infrastruktúráért felelős Filmparken AS. 2002-től a vállalatok rendes üzleti tevékenységet folytattak, kormányzati támogatásokból azokat nem finanszírozták. Ennélfogva rendes, profitorientált vállalatnak minősülnek és ezért a rendes társasági adó hatálya alá tartoznak.

1998-ig a Norsk Film AS és a Schibsted ASA 50-50 %-ban részesedett a ScanCam AS részvényeiből. A ScanCam AS ezért nem számított a Norsk Film AS vállalkozás szerves részének. 1998 decemberétől a ScanCam AS először a Norsk Film AS, majd 1999-től a Norsk FilmStudio AS 100 %-os tulajdonába került (a Norsk Film AS kizárólagos tulajdonú leányvállalataként). E változást követően az adóhatóságok úgy ítélték meg, hogy a ScanCam AS szervesen részt vesz a Norsk Film AS tevékenységében, és ezért 1998 és 2000 között ugyanolyan adózási feltételeket élvezhet. A ScanCam AS 1998-ban, 1999-ben, 2000-ben és 2001-ben nyereséges volt. (6)

Az adóhatóságok értékelésükben úgy vélték, hogy e vállalatokat az alábbi tényezők alapján megilleti a nonprofit szervezeti jogállás: a Norsk Film AS szabályzata, amely kimondta, hogy a vállalat nonprofit, az a tény, hogy a részvények 97,7 %-a állami és helyi önkormányzati tulajdonban volt, valamint hogy a vállalatot alapvetően állami támogatásokból finanszírozták.

Az adóhatóságok továbbá jelezték, hogy az adómentességet azzal a feltétellel nyújtották, hogy az esetleges nyereség teljes összegét a vállalat nonprofit vállalkozásként követett céljának elérésére kell fordítani. Úgy vélték, hogy a Norsk FilmStudio AS leányvállalat szerves részét képezi a Norsk Film AS tevékenységének, és ezért ugyanez az adómentesség vonatkozik rá. A norvég hatóságok rámutattak, hogy a Norsk FilmStudio AS 1995 és 2001 között nem volt nyereséges, és ezért az adókedvezmény alkalmazása semmiféle hatással nem járt.

Az említett vállalatok ma kivétel nélkül a rendes társasági adó hatálya alá tartoznak.

A Hatóság 491/09/COL határozatában úgy vélte, kétséges, hogy a nonprofit szervezeteket megillető mentességből eredeztetett társaságiadó-mentesség alkalmazása értelmében indokolható-e a Norsk Film csoporthoz tartozó vállalatok esetében alkalmazott adómentesség.

A társasági adó alóli mentesség formájában nyújtott támogatás működési támogatásnak minősül. Ilyen támogatás csak különleges körülmények esetén adható, és különösen olyan helyzetekben, amikor teljesülnek a Hatóság iránymutatásaiban meghatározott kritériumok (pl. bizonyos típusú környezetvédelmi vagy regionális támogatások esetében). A Hatóság ezért kétségbe vonta, hogy a Norsk Film csoporthoz tartozó bizonyos vállalkozásokra alkalmazott különleges adószabályok az EGT-megállapodás állami támogatásról szóló rendelkezései értelmében indokolhatóak.

4.   A norvég hatóságok észrevételei

4.1   
  A 36 millió NOK összegű támogatás kifizetése

4.1.1   A kifizetett támogatás nem minősül állami támogatásnak

A norvég hatóságok úgy érvelnek, hogy a 36 millió NOK kifizetése nem minősül állami támogatásnak.

Hatásalapú megközelítést alkalmazva a norvég hatóságok azt állítják, hogy a vizsgált támogatás a kedvezményezett számára nem biztosított tényleges gazdasági előnyt.

A norvég hatóságok úgy vélik, hogy a Filmparken korszerűsítéséhez és felújításához nyújtott támogatás eredményeképpen egyetlen vállalat sem jutott gazdasági előnyhöz. A Norsk FilmStudio AS a létesítmények norvég gyártóvállalatoknak történő bérbeadásáért felelt. A Norsk Film csoporton belül jogilag egyértelműen elkülönült a filmgyártási tevékenység és a gyártási létesítmények bérbeadása. A gyártási létesítményekhez valamennyi norvég produkciós vállalat (köztük a Norsk Film AS) egyenlő feltételekkel, szabadon hozzáférhetett. A Norsk Film Studio AS-nek a veszteséges bérbeadási tevékenységből nem származott nyeresége.

A norvég hatóságok szerint nem állja meg a helyét az az állítás, amely szerint az intézkedés nyomán a Norsk Film csoport gazdasági előnyhöz jutott, mivel a támogatás egyértelműen nem járt ilyen hatással. Az intézkedés célja és hatása sokkal inkább az volt, hogy a norvég filmgyártók hozzáférjenek a gyártási létesítményekhez. A norvég hatóságok hangsúlyozzák, csak egy piaci zavarnak tudható be, hogy a Norsk FilmStudio AS kizárólagos szolgáltatóként adott bérbe olyan stúdiólétesítményeket, ahol bizonyos hosszúságú és minőségű filmek készülhettek. A vállalat e tevékenységét valamennyi gyártó javára végezte és nem élvezett gazdasági előnyt.

4.1.2   Az intézkedés mindenképpen létező támogatásnak minősülne

A norvég hatóságok azt állítják, hogy még ha a 36 millió NOK összegű támogatás állami támogatásnak tekintendő is, mindenképpen létező támogatásnak minősül.

Véleményük szerint a 36 millió NOK összegű támogatás kifizetése az évente folyósított támogatások formájában már létező támogatási programba illeszkedett.

A norvég hatóságok azt állítják, hogy az a tény, hogy a támogatást az éves támogatások forrásától eltérő költségvetésből fizették ki, nem elégséges indok arra, hogy magát a támogatást különálló és új intézkedésnek tekintsék. Kifejtik, az, hogy az 1998–1999. évi támogatást más költségvetési sorból fizették „csupán véletlen egybeesés és alaki kérdés, és a 36 millió NOK összegű kifizetést a filmtámogatásra szánt költségvetési szakaszból is nyújthatták volna, tíz évre elosztva, amely így ’beolvadt’ volna a Norsk Film AS javára történő, működési és beruházási támogatást egyaránt tartalmazó éves kifizetésekbe. Az 1998–1999. évi támogatás másik költségvetési sorból történő biztosításának az volt az oka, hogy módosult a nemzeti építményekhez nyújtott támogatásokra szánt [nemzeti] költségvetési szakasz szervezése”. A norvég hatóságok érvei szerint továbbá a lényeges szempont az, hogy az összeg az ugyanazon kedvezményezettnek nyújtott rendszeres és folyamatos kifizetések részét képezte, és hogy a támogatás jellege nem változott. Állításuk szerint ez a program mindig is magában foglalt beruházási és működési támogatásokat.

A korszerűsítési és felújítási munkálatok már korábban elkezdődtek, és azok költségét 1998–1999-ig 13 millió NOK-ra becsülték. Ez az összeg tartalmazta a norvég államtól az 1970-es évek óta működő létező támogatási program keretében nyújtott hozzájárulásokat. 1997-ben azonban világossá vált, hogy 13 millió NOK nem lesz elegendő a munkálatok befejezéséhez, ezért a korszerűsítés befejezésére további 36 millió NOK támogatás odaítéléséről határoztak.

A norvég hatóságok olyan adatokat nyújtottak be a Hatóságnak, amelyek alátámasztják, hogy a filmgyártás körülményeinek fenntartásához szükséges infrastruktúra korszerűsítésére és felújítására korábban már több ízben ítéltek oda és különítettek el bizonyos összegeket.

Végül a norvég hatóságok úgy érvelnek, hogy az a tény, amely szerint a támogatás összege jóval meghaladta az addigi éves kifizetések összegét, nem jelenti azt, hogy az új támogatásnak minősül. A norvég hatóságok az Európai Bíróság Namur-Les-Assurances
   (7) ügyben hozott ítéletére hivatkoznak: „az új támogatás létrejötte vagy a létező támogatás megváltoztatása a vállalkozás fennállása során egyetlen adott időpontban sem értékelhető a támogatás mértéke vagy különösen annak pénzügyi értelemben kifejezett összege alapján, ha a támogatást korábbi, nem módosított jogszabályi rendelkezések értelmében nyújtották”.

4.1.3   Az új támogatás mindenképpen összeegyeztethető lenne

A norvég hatóságok úgy érvelnek, hogy még ha a Hatóság megállapítja is, hogy az intézkedés új támogatásnak minősül, az mindenesetre összeegyeztethető az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével. Úgy vélik, hogy az intézkedés összeegyeztethető lenne az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontjával, mivel a támogatás célja a kultúra megőrzése volt, és az intézkedés egy ilyen cél elérése szempontjából szükségesnek és arányosnak tekinthető.

A norvég hatóságok azt állítják, hogy a filmgyártás a kultúra fontos kifejeződési formája, amely a nemzeti örökség részét képezi. Megfelelő gyártási létesítmények biztosítása nélkül nincs filmgyártás. Ezenfelül a támogatás a piaci zavar miatt szükséges beavatkozás volt. A norvég hatóságok továbbá hangsúlyozzák, hogy a Hatóság korábban jóváhagyott olyan audiovizuális programokhoz nyújtott támogatási intézkedéseket, amelyek az audiovizuális alkotások gyártásához szükséges infrastruktúra nélkül nem lehetnének eredményesek.

4.2   
  Kedvezményes adózási feltételek

4.2.1   Az adókedvezmények alkalmazása nem minősül állami támogatásnak

A norvég hatóságok elsőként hangsúlyozzák, hogy a Hatóság a 491/09/COL határozatában a nonprofit vállalkozásokat a társasági adó fizetése alól mentesítő szabályt nem kérdőjelezte meg, csupán e szabálynak a Norsk Film csoporthoz tartozó bizonyos vállalatokra történő alkalmazását vizsgálta. Ennélfogva tehát a vizsgálat tárgya az adókedvezmény bizonyos vállalatokra történő tényleges vagy helytelen alkalmazása.

Másodsorban a norvég hatóságok úgy érvelnek, hogy mivel nem adószakértőként tevékenykednek, ők maguk nem mérték fel, vajon az adótörvény 2-32. szakaszát megfelelően alkalmazták-e a Norsk Film csoporthoz tartozó vállalatokra.

Jelezték ugyanakkor, hogy „amennyiben valamely adóügyi rendelkezést az adóhatóságok az adófizető javára tévesen alkalmaznak, az nem minősül állami támogatásnak. (...) Valamely nemzeti adóügyi rendelkezés helytelen alkalmazása esetén ezt a vonatkozó nemzeti jogszabályok értelmében mindenekelőtt az adóhatóságnak vagy a bíróságnak kell orvosolnia. (...) Kezelhetetlen helyzetet teremtene, ha a nemzeti adóügyi rendelkezések minden olyan helytelen alkalmazását, amely egy adott adófizetőt jogtalan előnyhöz juttat, állami támogatásnak tekintenénk”.

A norvég hatóságok hangsúlyozzák, hogy mivel a téves adóztatás eltérő mértékű következményekkel jár, a következetesen helytelen alkalmazás esetét kivéve a jogorvoslati intézkedéseket a nemzeti jog keretében kell meghozni ahelyett, hogy az esetet az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó szabályai szerint vizsgálnák.

4.2.2   Az adókedvezmény alkalmazása mindenesetre egy már létező támogatási programon alapult

A norvég hatóságok mindemellett azt állítják, hogy az EGT-megállapodás hatálybalépése előtt született adóügyi rendelkezés alkalmazása semmiféleképpen nem tekinthető új támogatásnak, hanem mindössze egy létező támogatási program alkalmazása.

Véleményük szerint „az általános szabály rendes alkalmazása és annak értékelése, hogy az egy konkrét esetben alkalmazandó-e, semmiféleképpen nem minősülhet új támogatásnak, és ezért azt nem kellett bejelenteni a Hatóságnak. Amennyiben egy létező támogatási program egyes alkalmazásai új támogatásnak minősülnének, az ésszerűtlen mértékben kibővítené az új támogatásnak tekinthető intézkedések körét, és fellazítaná az állami támogatási szabályok értelmében vett létező támogatás szempontjából összeegyeztethető támogatások kategóriáját”.

II.   ÉRTÉKELÉS

1.   Állami támogatás megléte

Az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:

„Ha e megállapodás másként nem rendelkezik, összeegyeztethetetlen az e megállapodásban foglaltak érvényesülésével az EK-tagállamok vagy az EFTA-államok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a Szerződő Felek közötti kereskedelmet.”

1.1   
  Állami források megléte

Állami források megléte

A támogatást az állam által vagy állami forrásból kell nyújtani.

1.1.1   A 36 millió NOK összegű támogatás kifizetése

A 36 millió NOK összegű támogatás kifizetése

A 36 millió NOK összegű támogatást az állami költségvetés nemzeti kulturális építmények támogatására szánt szakaszából fizették ki.

A Hatóság ezért úgy ítéli meg, hogy az állami források érintettségére vonatkozó feltétel teljesül.

1.1.2   Kedvezményes adózási feltételek

Kedvezményes adózási feltételek

A Norsk Film AS és leányvállalata, a Norsk FilmStudio AS 1995 és 2001 között adómentességben részesült. 1996. március 18-án kelt levelében a Bærumi Adóhivatal azzal a feltétellel engedélyezte az adómentességet az 1995-ös pénzügyi évre, hogy az esetleges nyereség teljes összegét a vállalat nonprofit vállalkozásként követett céljának elérésére kell fordítani.

A ScanCam AS (a kamerák bérbeadásával foglalkozó leányvállalat) ugyanezen indokok alapján 1998 és 2001 között szintén adómentességet élvezett.

Az adókedvezmény eredményeképpen az állam lemondott arról az adóbevételről, amely rendes körülmények között az érintett vállalatoktól befolyt volna. E források hiánya az alapvetően az érintett vállalatok költségvetése által viselt költségeknek megfelelő összegben terhelte az állami forrásokat. (8)

8

Az a tény, hogy a vizsgálatot a helyi adóhatóságok végezték, semmilyen módon nem befolyásolja azt a megállapítást, hogy az ügy állami forrásokat érintett. (9)

9

1.2   
  Bizonyos vállalkozások vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése

Bizonyos vállalkozások vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése

1.2.1   A 36 millió NOK összegű támogatás kifizetése

A 36 millió NOK összegű támogatás kifizetése

Elsősorban a támogatás mindenképpen olyan előnyöket biztosított a Norsk FilmStudio AS/Filmparken AS számára, amely mentesítette azokat az alapvetően saját költségvetésük által viselt díjak fizetése alól. A 36 millió NOK összegű támogatással a kedvezményezettek olyan pénzügyi előnyre tettek szert, amelyet rendes működés mellett nem élveztek volna. Ennélfogva a támogatás az EGT-n belül filmgyártással foglalkozó más vállalkozásokkal szemben megerősítette a Norsk FilmStudio AS/Filmparken AS pénzügyi helyzetét.

Másodsorban a támogatási intézkedésnek szelektívnek kell lennie, amennyiben az „bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos áruk termelését” részesíti előnyben.

A Hatóság véleménye szerint a stúdiólétesítmények korszerűsítésére szánt 36 millió NOK kifizetése szelektív volt, mivel a kedvezményezettet kifejezetten megnevezték.

1.2.2   Kedvezményes adózási feltételek

Kedvezményes adózási feltételek

A Norsk Film csoporthoz tartozó egyes vállalatok mentesültek a rendes esetben alkalmazandó társasági adó fizetése, azaz az alapvetően a vállalat költségvetése által viselt díjak fizetése alól. Rendes működés esetében nem élveztek volna ilyen előnyöket.

A Hatóság ugyanakkor elismeri, hogy az Európai Bíróság és az EFTA-Bíróság több ízben úgy határozott, hogy a bizonyos kedvezményezettek számára előnyöket biztosító intézkedések nem minősülnek szelektívnek, ha azok az őket magukban foglaló rendszer jellege és általános programja alapján indokolhatók.

Ezenfelül a Hatóságnak az állami támogatási szabályoknak a vállalkozások közvetlen adóztatásával kapcsolatos intézkedésekre történő alkalmazására vonatkozó iránymutatásai kifejezetten úgy rendelkeznek, hogy „nyereségadót nyilvánvalóan nem lehet beszedni, ha nincs nyereség. Ekkor az adórendszer jellegével indokolható, hogy a nonprofit vállalkozások, mint például az alapítványok vagy egyesületek kifejezetten mentesek a nyereségadótól, ha ténylegesen nem tudnak nyereséget termelni.”

A Hatóság 491/09/COL határozatában nem vonta kétségbe azt, hogy magát az adókedvezményt indokolhatja a rendszer jellege vagy működése. Az adókedvezménynek a szóban forgó vállalkozásokra történő alkalmazását illetően voltak kétségei. Ezek a vállalkozások az 1999. március 26-i 14. sz. adótörvénnyel felváltott korábbi, 1911. augusztus 18-i 8. sz. adótörvény 26. szakasza (1) bekezdésének k) pontja értelmében mentesültek a társasági adó fizetése alól. Alkalmazása esetén ez a szabály bizonyos, elsősorban a nonprofit státuszukhoz kapcsolódó kritériumokat teljesítő szervezetek számára mentességet biztosít a társasági adó fizetése alól.

A norvég hatóságok által szolgáltatott információk szerint a Norsk Film AS, a Norsk FilmStudio AS és a ScanCam AS vállalkozások nonprofit tevékenységük alapján részesültek adómentességben. A Hatóság értékelésében nem töltheti be a norvég helyi adóhatóságok szerepét. A hozzá benyújtott információk alapján a Hatóság úgy ítéli meg, nincs kellő bizonyíték arra vonatkozóan, hogy az adókedvezményt tévesen alkalmazták volna a három vállalkozásra, és hogy ezért az intézkedést szelektív jellegűnek lehetne tekinteni.

A Hatóságnak ezért nem áll módjában megállapítani, hogy a Norsk FilmStudio AS/Filmparken AS/ScanCam AS számára az eredetileg az 1911. évi adótörvényben foglalt kritériumok alapján biztosított kedvezményes adózási feltételek állami támogatásnak minősülnek-e.

1.3   
  A verseny torzítása és a szerződő felek közötti kereskedelemre gyakorolt hatás

A verseny torzítása és a szerződő felek közötti kereskedelemre gyakorolt hatás

Az egyes vállalkozásoknak nyújtott állami támogatás versenytorzítónak és a szerződő felek közötti kereskedelmet befolyásolónak minősül, amennyiben a kedvezményezett a szerződő felek közötti kereskedelmet magában foglaló gazdasági tevékenységet végez. Mozifilmek az EGT területén belül más helyszínen is készülhetnek. Ezt követően a filmeket az EGT-megállapodás szerződő felei egymás között értékesítik. A játékfilmeket gyártó és stúdiószolgáltatásokat nyújtó vállalkozásnak nyújtott támogatás ezért torzíthatja a filmkészítéssel foglalkozó helyszínek közötti versenyt. A vizsgált intézkedésről ennélfogva megállapítható, hogy az torzítja a versenyt és érinti a szerződő felek közötti kereskedelmet.

1.4   
  Következtetés

Következtetés

A fent vizsgált szempontok alapján a Hatóság megállapítja, hogy a 36 millió NOK összegű kifizetés állami támogatásnak minősült és hogy a Norsk FilmStudio AS/Filmparken AS/ScanCam AS részére biztosított adókedvezmény nem tekinthető állami támogatásnak.

A Hatóság ezért az alábbiakban csak a 36 millió NOK összegű támogatás kifizetését vizsgálja.

2.   Eljárás

Eljárás

Az új támogatásoknál alkalmazandó eljárást a 3. jegyzőkönyv I. részének 1. cikke (3) bekezdése írja le. Amennyiben a Hatóságban kételyek merülnek fel egy ilyen támogatási intézkedéssel kapcsolatban, akkor megindítja a hivatalos vizsgálati eljárást, amelyet a 3. jegyzőkönyv I. részének 1. cikke (2) bekezdésében, valamint a 3. jegyzőkönyv II. részének 4. cikke (4) bekezdésében határoztak meg.

A létező támogatásoknál alkalmazandó külön eljárást a 3. jegyzőkönyv I. részének 1. cikke (1) bekezdése határozza meg. Az említett rendelkezés szerint a Hatóság az EFTA tagállamokkal együttműködve folyamatosan vizsgálja a tagállamokban létező támogatási programokat. A Hatóság javaslatot tesz a tagállamoknak az EGT-megállapodás fokozatos fejlődése vagy működése által megkövetelt megfelelő intézkedések meghozatalára.

Bármely vizsgálat, amely egy hivatalos vizsgálati eljárás indítására vonatkozó határozat meghozatalakor annak eldöntésére irányul, hogy egy lehetséges támogatási intézkedés létező vagy új támogatásnak minősül-e, csak előzetes jellegű lehet. Még ha az adott időpontban a rendelkezésére bocsátott információk alapján a Hatóság úgy határozott is, hogy a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (2) és (3) bekezdése alapján hivatalos vizsgálati eljárást indít, előfordulhat, hogy az eljárás lezárásáról hozott határozatban arra a következtetésre jut, hogy az intézkedés valóban létező támogatás. (10) Ha létező támogatásról van szó, akkor a létező támogatásokra vonatkozó eljárást kell követni. (11) Ebben az esetben, ennek megfelelően a Hatóságnak le kellene zárnia a hivatalos vizsgálati eljárást és adott esetben meg kellene indítania a 3. jegyzőkönyv II. része 17–19. cikkében szabályozott létező támogatásokra vonatkozó eljárást. (12)

10

11

12

A hivatalos vizsgálati eljárás megindításakor a Hatóság rendelkezésére bocsátott információk „nem indokolták” azt az előzetes következtetést, hogy az érintett támogatások bármelyike létező, ezért a Hatóság az új támogatásokra vonatkozó szabályok keretein belül foglalkozott ezen intézkedésekkel.

A Hatóság a hivatalos vizsgálati eljárás során fogja levonni következtetését az új támogatás létéről és összeegyeztethetőségéről. Amennyiben megállapítást nyer, hogy létező támogatásról van szó, tekintettel arra, hogy a két vizsgált intézkedés már nincs érvényben, a Hatóság a hivatalos vizsgálati eljárást lezárja és tárgy hiányában nem indít létező támogatásra irányuló eljárást.

3.   A 36 millió NOK összegű támogatás kifizetése – létező támogatás

A 36 millió NOK összegű támogatás kifizetése – létező támogatás

A 3. jegyzőkönyv II. része 1. cikke b) pontjának i. alpontja szerint a létező támogatás: „minden olyan támogatás, amely az EFTA-megállapodásnak az érintett EFTA-államokban történő hatálybalépését megelőzően már létezett, vagyis az olyan támogatási programok és egyedi támogatások, amelyeket az EFTA-megállapodás hatálybalépése előtt vezettek be, és azt követően is alkalmazandók”. Az 1. cikk c) pontja értelmében az ilyen támogatás megváltoztatása új támogatásnak minősül.

A norvég hatóságok a 491/09/COL határozathoz fűzött észrevételeik keretében további információkat nyújtottak be (lásd a fenti 4.1.2. szakaszt).

Amint azt a 491/09/COL határozatában is jelzi, a Hatóság úgy ítéli meg, hogy a norvég állam által a Norsk FilmStudio AS/Filmparken AS javára az 1970-es évek óta játékfilmek gyártására és a filmgyártáshoz szükséges infrastruktúra fenntartására kifizetett éves összegeket létező támogatási rendszer keretében nyújtották.

A Hatóság úgy véli, hogy a 36 millió NOK összegű támogatást létező támogatási rendszer keretében fizették ki.

Először is, az évek során kifizetett éves támogatások a jelek szerint a kezdetektől fogva magukban foglaltak beruházási és működési támogatást. (13) A norvég hatóságok ennélfogva jelezték, hogy a korszerűsítési és felújítási munkálatok már korábban megkezdődtek, és azok éves támogatásokból fedezett költségét 1998–1999-ig 13 millió NOK-ra becsülték. A norvég hatóságok költségvetési javaslatokból származó részleteket közöltek, amelyekből kiderült, hogy a Norsk Film AS javára több ízben is jelentős összeget ítéltek meg a filmgyártáshoz szükséges infrastruktúra korszerűsítésére és felújítására. (14) Az a tény tehát, hogy a forgatási helyszín felújítási munkálataira célzott támogatást különítettek el, nem tekinthető a létező támogatási rendszer megváltoztatásának.

13

14

Másodsorban az a tény, hogy a támogatást az éves támogatások forrásától eltérő költségvetésből fizették ki, a szóban forgó ügy körülményei szempontjából nem lényeges. Mindez egy pusztán költségvetési módszer eredménye volt, mivel módosult a költségvetés szervezése.

Végül az a tény, hogy a támogatás összege jóval meghaladta az addigi éves kifizetések összegét, nem jelenti azt, hogy az új támogatásnak minősül. Az Európai Bíróság határozata szerint: „az új támogatás létrejötte vagy a létező támogatás megváltoztatása a vállalkozás fennállása során egyetlen adott időpontban sem értékelhető a támogatás mértéke vagy különösen annak pénzügyi értelemben kifejezett összege alapján, ha a támogatást korábbi, nem módosított jogszabályi rendelkezések értelmében nyújtották”. (15)

15

A Hatóság tehát a fentiek alapján megállapítja, hogy a 36 millió NOK összegű kifizetés létező támogatási program részét képezte, amelyet 2006-ban megszüntettek.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EFTA Felügyeleti Hatóság úgy véli, hogy a 36 millió NOK összegű támogatás létező támogatási program részét képezte. Az új támogatásra alkalmazandó hivatalos vizsgálati eljárást ezért lezárja.

2. cikk

Az EFTA Felügyeleti Hatóság úgy ítéli meg, hogy a kedvezményes adózási feltételeknek a Norsk Film AS, a Norsk FilmStudio AS és a ScanCam AS esetében történő alkalmazása az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében nem minősül állami támogatásnak.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Norvég Királyság a címzettje.

4. cikk

Csak a határozat angol nyelvű szövege hiteles.

Kelt Brüsszelben, 2011. június 29-én.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Per SANDERUD

elnök

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

testületi tag

---

(1)  HL C 174., 2010.7.1. és 34. sz. EGT-kiegészítés, 2010.7.1.

1

(2)  The Chimney Pot Oslo AS, Dagslys AS, Egg & Bacon AS, Grip Teknikk AS, Bob Aas Carho ENK, Kamerautleien AS, Lydhodene AS, Megaphon AS és Krypton Film AS.

2

(3)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

3

(4)  Ez a szabály úgynevezett „ideális szervezetek” számára biztosítja a társasági adó alóli mentességet.

4

(5)  A norvég adótörvény 2–32. szakaszának (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a jövedelem után társasági adót kell fizetni, ha a kereskedelmi tevékenységből származó éves forgalom összege meghaladja a 70 000 NOK-t, illetve adott esetben a 140 000 NOK-t.

5

(6)  Lásd a norvég hatóságok 2006. augusztus 11-én kelt levelét (eseményszám: 383774).

6

(7)  C-44/93. sz. Namur-Les Assurances du Crédit SA kontra Office National du Ducroire és Belga állam ügy, EBHT 1994., I-3829. o, 28. pont.

7

Namur-Les Assurances du Crédit SA kontra Office National du Ducroire és Belga állam

(8)  C-156/98. sz. Németország kontra Bizottság ügy, EBHT 2000., I-6857. o., 26. pont.

8

Németország kontra Bizottság

(9)  C-248/84. sz. Németország kontra Bizottság ügy, EBHT 1987., I-4013. o., 17. pont.

9

Németország kontra Bizottság

(10)  C-400/99. sz. Olaszország kontra Bizottság ügy, EBHT 2005., I-3657. o., 47. és 54–55. pont.

10

Olaszország kontra Bizottság

(11)  T-190/00. sz. Regione Siciliana kontra Bizottság ügy, EBHT 2003., II-5015. o., 48. pont.

11

Regione Siciliana kontra Bizottság

(12)  C-312/90. sz Spanyolország kontra Bizottság ügy, EBHT 1992., I-4117. o., 14–17. pont, és C-47/91. sz. Olaszország kontra Bizottság ügy, EBHT 1992., I-4145. o., 22–25. pont.

12

Spanyolország kontra Bizottság

Olaszország kontra Bizottság

(13)  Lásd a norvég hatóságok észrevételeit a következőről: az EFTA Felügyeleti Hatóság határozata a Norsk Film csoporthoz tartozó vállalatok javára nyújtott állítólagos állami támogatásokról szóló 67377. sz. ügyben hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról (eseményszám: 545244).

13

(14)  Lásd a következőket: 1. sz. St.prp. (1976–77): 1 313 000 NOK, 1. sz. St.prp. (1977–78): 4 millió NOK, 1. sz. St.prp. (1978–79): 3,9 millió NOK.

14

(15)  C-44/93. sz. Namur-Les Assurances du Crédit SA kontra Office National du Ducroire és Belga állam ügy, EBHT 1994., I-3829. o, 28. pont.

15

Namur-Les Assurances du Crédit SA kontra Office National du Ducroire és Belga állam

---

| 18.10.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 287/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 287/21

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 189/12/COL HATÁROZATA

(2012. május 22.)

a norvégiai villamosenergia-termelésnek és -nagykereskedelemnek a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása alóli mentesítéséről

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra,

tekintettel a közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásait megállapító, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XVI. mellékletének 4. pontjában említett jogszabályra (Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 31-i 2004/17/EK irányelve (1) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról) (a továbbiakban: a 2004/17/EK irányelv) és különösen annak 30. cikkére,

tekintettel az EFTA-tagállamok közötti, a Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (a továbbiakban: felügyeleti és bírósági megállapodás), különösen annak 1. jegyzőkönyve 1. és 3. cikkére,

tekintettel az Akershus Energi Vannkraft AS, E-CO Energi AS, EB Kraftproduksjon AS és az Østfold Energi AS (a továbbiakban: a kérelmezők) által 2012. január 24-én a Hatóságnak benyújtott kérelmére,

tekintettel az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) 2012. április 19-i határozatára, amely a tagot – a közbeszerzés terén döntések meghozatalára vonatkozóan – közbeszerzési eljárás lefolytatására irányuló felelősséggel ruházza fel (138/12/COL határozat).

az EFTA Felügyeleti Hatóságot támogató EFTA Közbeszerzési Bizottsággal lefolytatott konzultációt követően,

mivel:

I.   TÉNYEK

| (1) | 2012. január 24-én kérelem érkezett be a Hatósághoz az Akershus Energi Vannkraft AS, E-CO Energi AS, EB Kraftproduksjon AS és Østfold Energi AS részéről az iránt, hogy a Hatóság a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (5) bekezdésével összhangban hagyja jóvá a 2004/17/EK irányelv 30. cikke (1) bekezdésének a norvégiai vízierőmű villamosenergia-termelési és -nagykereskedelmi tevékenységeire történő alkalmazását. 2012. február 17-i leveleiben a Hatóság további információkat kért Norvégiától (624270 sz.) és a kérelmezőtől (624258 sz.) egyaránt. A Hatóság e megkeresésére Norvégiától 2012. március 20-án, a kérelmezőktől pedig 2012. március 22-én kapott választ. |
| --- | --- |

(1)

2012. január 24-én kérelem érkezett be a Hatósághoz az Akershus Energi Vannkraft AS, E-CO Energi AS, EB Kraftproduksjon AS és Østfold Energi AS részéről az iránt, hogy a Hatóság a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (5) bekezdésével összhangban hagyja jóvá a 2004/17/EK irányelv 30. cikke (1) bekezdésének a norvégiai vízierőmű villamosenergia-termelési és -nagykereskedelmi tevékenységeire történő alkalmazását. 2012. február 17-i leveleiben a Hatóság további információkat kért Norvégiától (624270 sz.) és a kérelmezőtől (624258 sz.) egyaránt. A Hatóság e megkeresésére Norvégiától 2012. március 20-án, a kérelmezőktől pedig 2012. március 22-én kapott választ.

| (2) | A 2004/17/EK irányelv értelmében állami vállalkozásként tekintendő kérelmezők kérelme az abban leírt módon a vízierőmű villamosenergia-termelését és -nagykereskedelmét érinti. |
| --- | --- |

(2)

A 2004/17/EK irányelv értelmében állami vállalkozásként tekintendő kérelmezők kérelme az abban leírt módon a vízierőmű villamosenergia-termelését és -nagykereskedelmét érinti.

II.   JOGI KERET

| (3) | A 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdése értelmében a 3–7. cikkben említett tevékenység folytatására irányuló szerződés nem tartozhat ezen irányelv hatálya alá, ha abban az EFTA-államban, ahol a szerződést teljesítik, a tevékenység közvetlen módon ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott. |
| --- | --- |

(3)

A 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdése értelmében a 3–7. cikkben említett tevékenység folytatására irányuló szerződés nem tartozhat ezen irányelv hatálya alá, ha abban az EFTA-államban, ahol a szerződést teljesítik, a tevékenység közvetlen módon ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott.

| (4) | A 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (5) bekezdése értelmében a 30. cikk (1) bekezdésének alkalmazhatósága iránti kérelmet az ajánlatkérő hatóságok benyújthatják, amennyiben az érintett EGT-állam jogszabályai arról rendelkeznek. A közüzemi ágazatban folytatott közbeszerzésről szóló, 2006. április 7-i 403. rendelet 15-1. szakaszának (2) bekezdéséből (Forskrift nr. 403 av 7. April 2006 om innkjøp i forsyningssektorene) következik, hogy a kérelmező hatóságok a 2004/17/EK irányelv 30. cikke (1) bekezdésének alkalmazása iránt kérelmet nyújthatnak be a Hatóságnak, feltéve, ha a Norvég Versenyhatóságtól megkapták a véleményt. |
| --- | --- |

(4)

A 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (5) bekezdése értelmében a 30. cikk (1) bekezdésének alkalmazhatósága iránti kérelmet az ajánlatkérő hatóságok benyújthatják, amennyiben az érintett EGT-állam jogszabályai arról rendelkeznek. A közüzemi ágazatban folytatott közbeszerzésről szóló, 2006. április 7-i 403. rendelet 15-1. szakaszának (2) bekezdéséből (Forskrift nr. 403 av 7. April 2006 om innkjøp i forsyningssektorene) következik, hogy a kérelmező hatóságok a 2004/17/EK irányelv 30. cikke (1) bekezdésének alkalmazása iránt kérelmet nyújthatnak be a Hatóságnak, feltéve, ha a Norvég Versenyhatóságtól megkapták a véleményt.

| (5) | A kérelmezők 2011. március 16-án megkapták a Norvég Versenyhatóság véleményét, amelyben a Norvég Versenyhatóság megállapította, hogy a vonatkozó tevékenységek közvetlenül olyan piaci versenynek vannak kitéve, amelyre nem korlátozott a belépés. |
| --- | --- |

(5)

A kérelmezők 2011. március 16-án megkapták a Norvég Versenyhatóság véleményét, amelyben a Norvég Versenyhatóság megállapította, hogy a vonatkozó tevékenységek közvetlenül olyan piaci versenynek vannak kitéve, amelyre nem korlátozott a belépés.

| (6) | A piaci belépés akkor nem tekinthető korlátozottnak, ha a tagállam végrehajtotta és alkalmazza az adott ágazatot vagy annak egy részét megnyitó, megfelelő EGT-jogszabályokat. Ezen jogszabályok jegyzéke megtalálható a 2004/17/EK irányelv XI. mellékletében, amely a villamosenergia-ágazat tekintetében a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 1996. december 19-i 96/92/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) hivatkozik. A 96/92/EK irányelv helyébea villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 96/92/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. június 26-i 2003/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (a továbbiakban: a 2003/54/EK irányelv) (3) lépett, amelyet beépítettek az EGT-megállapodás IV. mellékletének 22. pontjába. Így a piaci belépés akkor minősül korlátozatlannak, ha a norvég állam végrehajtotta és megfelelően alkalmazza a 2003/54/EK irányelvet. |
| --- | --- |

(6)

A piaci belépés akkor nem tekinthető korlátozottnak, ha a tagállam végrehajtotta és alkalmazza az adott ágazatot vagy annak egy részét megnyitó, megfelelő EGT-jogszabályokat. Ezen jogszabályok jegyzéke megtalálható a 2004/17/EK irányelv XI. mellékletében, amely a villamosenergia-ágazat tekintetében a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló, 1996. december 19-i 96/92/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) hivatkozik. A 96/92/EK irányelv helyébea villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 96/92/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. június 26-i 2003/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (a továbbiakban: a 2003/54/EK irányelv) (3) lépett, amelyet beépítettek az EGT-megállapodás IV. mellékletének 22. pontjába. Így a piaci belépés akkor minősül korlátozatlannak, ha a norvég állam végrehajtotta és megfelelően alkalmazza a 2003/54/EK irányelvet.

| (7) | A versenynek való kitettséget több mutató alapján kell értékelni, amelyek közül önmagában egyik sem döntő jelentőségű. A határozat által érintett piacokra vonatkozó egyik fontos feltétel az adott piac meghatározó szereplőinek piaci részesedése. További ismérv az adott piacokon fennálló összefonódás szintje. Az érintett piacok sajátosságaira tekintettel egyéb kritériumokat is figyelembe kell venni, úgymint a kiegyenlítő piac működését, az árversenyt és a fogyasztók szolgáltatóváltásának arányát. |
| --- | --- |

(7)

A versenynek való kitettséget több mutató alapján kell értékelni, amelyek közül önmagában egyik sem döntő jelentőségű. A határozat által érintett piacokra vonatkozó egyik fontos feltétel az adott piac meghatározó szereplőinek piaci részesedése. További ismérv az adott piacokon fennálló összefonódás szintje. Az érintett piacok sajátosságaira tekintettel egyéb kritériumokat is figyelembe kell venni, úgymint a kiegyenlítő piac működését, az árversenyt és a fogyasztók szolgáltatóváltásának arányát.

III.   ÉRTÉKELÉS

| (8) | Az érintett termékpiac a villamosenergia-termelés és a nagykereskedelmi értékesítés (4). A piac ezért az erőművekben történő villamosenergia-termelésre, valamint a villamos energia a nagy ipari vásárlók vagy kiskereskedők részére – újraértékesítés céljából – közvetlenül, rendszerösszekötőkön keresztül történő behozatalára is kiterjed. |
| --- | --- |

(8)

Az érintett termékpiac a villamosenergia-termelés és a nagykereskedelmi értékesítés (4). A piac ezért az erőművekben történő villamosenergia-termelésre, valamint a villamos energia a nagy ipari vásárlók vagy kiskereskedők részére – újraértékesítés céljából – közvetlenül, rendszerösszekötőkön keresztül történő behozatalára is kiterjed.

| (9) | A norvégiai nagykereskedelmi energiapiac nagymértékben beágyazódott a skandináv árampiacba (Dánia, Norvégia, Svédország és Finnország). A skandináv térség villamosenergia-termelésének jelentős részével a fizikai szállítására irányuló szerződések vonatkozásában a Nord Pool Spot AS (Nord Pool) által működtetett általános villamosenergia-tőzsdén kereskednek. A Nord Pool északi villamosenergia-tőzsdéje jelenleg lefedi Norvégia, Svédország, Dánia, Finnország és Észtország nagykereskedelmi energiapiacait. |
| --- | --- |

(9)

A norvégiai nagykereskedelmi energiapiac nagymértékben beágyazódott a skandináv árampiacba (Dánia, Norvégia, Svédország és Finnország). A skandináv térség villamosenergia-termelésének jelentős részével a fizikai szállítására irányuló szerződések vonatkozásában a Nord Pool Spot AS (Nord Pool) által működtetett általános villamosenergia-tőzsdén kereskednek. A Nord Pool északi villamosenergia-tőzsdéje jelenleg lefedi Norvégia, Svédország, Dánia, Finnország és Észtország nagykereskedelmi energiapiacait.

| (10) | A Nord Pool az energiatermékek fizikai nagykereskedelme vonatkozásában két másnapi villamosenergia-piacot működtet: az egyik az Elspot, a következő napra vonatkozó ajánlatokkal működő piac, ahol naponta óránkénti áramszerződésekkel kereskednek a következő nap 24 óráján belül történő fizikai szállításra vonatkozóan, a másik az Elbas, amely olyan, folyamatos, határokon átnyúló, napon belüli ügyleteket lebonyolító piac, ahol a következő napra vonatkozó ajánlatokkal működő piacon lebonyolított kereskedelmi ügyletek módosításait a szállítást megelőző egy óráig elvégzik. E piacok együttesen 2010-ben a skandináv országok áramfogyasztásának 74 %-át fedték le – 307 TW/h mennyiséggel. A kereskedésre szánt fennmaradó mennyiségről a beszállító és a vásárló együtt dönt. |
| --- | --- |

(10)

A Nord Pool az energiatermékek fizikai nagykereskedelme vonatkozásában két másnapi villamosenergia-piacot működtet: az egyik az Elspot, a következő napra vonatkozó ajánlatokkal működő piac, ahol naponta óránkénti áramszerződésekkel kereskednek a következő nap 24 óráján belül történő fizikai szállításra vonatkozóan, a másik az Elbas, amely olyan, folyamatos, határokon átnyúló, napon belüli ügyleteket lebonyolító piac, ahol a következő napra vonatkozó ajánlatokkal működő piacon lebonyolított kereskedelmi ügyletek módosításait a szállítást megelőző egy óráig elvégzik. E piacok együttesen 2010-ben a skandináv országok áramfogyasztásának 74 %-át fedték le – 307 TW/h mennyiséggel. A kereskedésre szánt fennmaradó mennyiségről a beszállító és a vásárló együtt dönt.

| (11) | A skandináv országok piaca számos ajánlattételi területre oszlik, amelyeket rendszerösszekötők kapcsolnak össze. Az Elspoton alkalmazott kereskedelmi ár az összes piaci résztvevőtől érkező ajánlatokon alapul és a 24 órás időtartam során minden egyes órában a piaci kereslet-kínálat kiegyenlítésére szolgál. Az Elspoton alkalmazott ármechanizmus a skandináv országok átvitelirendszer-üzemeltetői által a rendelkezésre bocsátott kereskedelmi kapacitáshoz igazítja a rendszerösszekötőkön keresztüli villamosenergia-áramlást a piacon. |
| --- | --- |

(11)

A skandináv országok piaca számos ajánlattételi területre oszlik, amelyeket rendszerösszekötők kapcsolnak össze. Az Elspoton alkalmazott kereskedelmi ár az összes piaci résztvevőtől érkező ajánlatokon alapul és a 24 órás időtartam során minden egyes órában a piaci kereslet-kínálat kiegyenlítésére szolgál. Az Elspoton alkalmazott ármechanizmus a skandináv országok átvitelirendszer-üzemeltetői által a rendelkezésre bocsátott kereskedelmi kapacitáshoz igazítja a rendszerösszekötőkön keresztüli villamosenergia-áramlást a piacon.

| (12) | A skandináv régióban az átviteli kapacitás korlátozott volta a skandináv területet földrajzilag kisebb piacokra elkülönítő, ideiglenesen szűk keresztmetszetet eredményezhet. A skandináv régió országai és Norvégia közötti rendszerösszekötőknél különböző Elspot-övezetre vonatkozó árak bevezetésével ármechanizmusokat használnak az átviteli hálózatban előforduló szűk keresztmetszet enyhítésére. Ezért az árzónákban különböző árak képződhetnek, amelyek egyensúlyt teremtenek a területen jelentkező kereslet-kínálat között. |
| --- | --- |

(12)

A skandináv régióban az átviteli kapacitás korlátozott volta a skandináv területet földrajzilag kisebb piacokra elkülönítő, ideiglenesen szűk keresztmetszetet eredményezhet. A skandináv régió országai és Norvégia közötti rendszerösszekötőknél különböző Elspot-övezetre vonatkozó árak bevezetésével ármechanizmusokat használnak az átviteli hálózatban előforduló szűk keresztmetszet enyhítésére. Ezért az árzónákban különböző árak képződhetnek, amelyek egyensúlyt teremtenek a területen jelentkező kereslet-kínálat között.

| (13) | Következésképp a vonatkozó földrajzi piac az egyik óráról a másikra is változhat. Szűk keresztmetszet esetében a vonatkozó földrajzi piac a skandináv régiónál szűkebb és egybeeshet a nemzeti ajánlattételi területekkel. |
| --- | --- |

(13)

Következésképp a vonatkozó földrajzi piac az egyik óráról a másikra is változhat. Szűk keresztmetszet esetében a vonatkozó földrajzi piac a skandináv régiónál szűkebb és egybeeshet a nemzeti ajánlattételi területekkel.

| (14) | Norvégiában jelenleg öt ajánlattételi terület található (5). |
| --- | --- |

(14)

Norvégiában jelenleg öt ajánlattételi terület található (5).

| (15) | Korlátozott azon órák százalékos aránya, amelyben árkülönbségek vannak a skandináv régió területein belül:






  Árzóna | Izolált órák %-os aránya |
| --- | --- | --- |
| NO 1 - Oslo | 1,4 % |
| NO 2 – Kristiansand | 16,4 % |
| NO 3 - Trondheim | 6,2 % |
| NO 4 - Tromsø | 6,6 % |
| NO 5 - Bergen | 4,1 % |
| 2010.3.15.–2011.3.11. |

(15)

Korlátozott azon órák százalékos aránya, amelyben árkülönbségek vannak a skandináv régió területein belül:

Árzóna

Izolált órák %-os aránya

NO 1 - Oslo

1,4 %

NO 2 – Kristiansand

16,4 %

NO 3 - Trondheim

6,2 %

NO 4 - Tromsø

6,6 %

NO 5 - Bergen

4,1 %

2010.3.15.–2011.3.11.

Az árzónák legtöbbször egymáshoz kapcsolódnak:

| Az árzónacsoportok | Az egymáshoz kapcsolódó órák %-os aránya |
| --- | --- |
| NO 1 – NO 2 | 77,7 % |
| NO 1 – NO 3 | 48,0 % |
| NO 1 – NO 5 | 94,9 % |
| NO 2 – NO 5 | 76,6 % |
| NO 3 – NO 4 | 89,9 % |
| NO 1 – NO 2 – NO 5 | 75,7 % |
| NO 3 – NO 4 - Sweden | 76,3 % |
| 2010.3.15.–2011.3.11. |

Az árzónacsoportok

Az egymáshoz kapcsolódó órák %-os aránya

NO 1 – NO 2

77,7 %

NO 1 – NO 3

48,0 %

NO 1 – NO 5

94,9 %

NO 2 – NO 5

76,6 %

NO 3 – NO 4

89,9 %

NO 1 – NO 2 – NO 5

75,7 %

NO 3 – NO 4 - Sweden

76,3 %

2010.3.15.–2011.3.11.

A norvég árzónák általában Svédországgal kapcsolódnak össze.

| (16) | A szűk keresztmetszetek előfordulásának lehetősége aggodalomra ad okot az ideiglenes szűk keresztmetszetek lehetséges kihasználásával kapcsolatban, ami megnövelheti a helyi szereplők piaci erejét. Ezen az alapon a norvég versenyhatóságok az érintett földrajzi piacot szűk keresztmetszetek nélküli órákban skandináv régióként, a szűk keresztmetszeteket is tartalmazó órákban annál kisebb régióként határozták meg (6). |
| --- | --- |

(16)

A szűk keresztmetszetek előfordulásának lehetősége aggodalomra ad okot az ideiglenes szűk keresztmetszetek lehetséges kihasználásával kapcsolatban, ami megnövelheti a helyi szereplők piaci erejét. Ezen az alapon a norvég versenyhatóságok az érintett földrajzi piacot szűk keresztmetszetek nélküli órákban skandináv régióként, a szűk keresztmetszeteket is tartalmazó órákban annál kisebb régióként határozták meg (6).

| (17) | Azt a kérdést nem válaszolják meg, hogy a piacot a skandináv térséget vagy attól kisebb régiót lefedő területként kell-e meghatározni, mivel az elemzés eredménye továbbra is azonos, akár szűkebb, akár szélesebb körű területmeghatározásról van szó. |
| --- | --- |

(17)

Azt a kérdést nem válaszolják meg, hogy a piacot a skandináv térséget vagy attól kisebb régiót lefedő területként kell-e meghatározni, mivel az elemzés eredménye továbbra is azonos, akár szűkebb, akár szélesebb körű területmeghatározásról van szó.

| (18) | A jelenleg Norvégia rendelkezésére álló információk fényében és a jelenlegi célok érdekében úgy tűnik, hogy Norvégia teljes mértékben végrehajtotta és alkalmazta a 2003/54/EK irányelvet. Ebből következően – és a 30. cikk (3) bekezdésének első albekezdésével összhangban – a piacra való belépés Norvégia egész területe vonatkozásában korlátozatlannak tekinthető. |
| --- | --- |

(18)

A jelenleg Norvégia rendelkezésére álló információk fényében és a jelenlegi célok érdekében úgy tűnik, hogy Norvégia teljes mértékben végrehajtotta és alkalmazta a 2003/54/EK irányelvet. Ebből következően – és a 30. cikk (3) bekezdésének első albekezdésével összhangban – a piacra való belépés Norvégia egész területe vonatkozásában korlátozatlannak tekinthető.

| (19) | A hatóság az Európai Bizottsággal összhangban (7) a három nagy termelő piaci részesedését, a piaci koncentráció és a piaci likviditás fokát elemzi. |
| --- | --- |

(19)

A hatóság az Európai Bizottsággal összhangban (7) a három nagy termelő piaci részesedését, a piaci koncentráció és a piaci likviditás fokát elemzi.

| (20) | Következésképpen a villamosenergia-termelés tekintetében az Európai Bizottság úgy véli, hogy a „nemzeti piacokon folyó verseny egyik fokmérője a három legnagyobb termelő teljes piaci részesedése”
   (8). |
| --- | --- |

(20)

Következésképpen a villamosenergia-termelés tekintetében az Európai Bizottság úgy véli, hogy a „nemzeti piacokon folyó verseny egyik fokmérője a három legnagyobb termelő teljes piaci részesedése”
   (8).

| (21) | A három legnagyobb termelőnek a termelési kapacitás vonatkozásában összesített piaci részesedése 2010-ben a skandináv térségben elfogadható szintet, 45,1 %-ot ért el (Vattenfall: 18,8 %, Statkraft: 13,3 % és Fortum: 13 %). |
| --- | --- |

(21)

A három legnagyobb termelőnek a termelési kapacitás vonatkozásában összesített piaci részesedése 2010-ben a skandináv térségben elfogadható szintet, 45,1 %-ot ért el (Vattenfall: 18,8 %, Statkraft: 13,3 % és Fortum: 13 %).

| (22) | A Hirschman-Herfindahl Indexszel (HHI) mért koncentráció foka a kapacitást tekintve Norvégiában 2008-ban 1 826 volt (9). |
| --- | --- |

(22)

A Hirschman-Herfindahl Indexszel (HHI) mért koncentráció foka a kapacitást tekintve Norvégiában 2008-ban 1 826 volt (9).

| (23) | A skandináv országok nagykereskedelmi villamosenergia-piacát versenyképesnek kell tekinteni. Rendkívül sikeresen zajlott a skandináv térségben a nyílt piacra történő átállás. A közös norvég-svéd piac 1996. évi megnyitása óta a többi skandináv ország is integrálódott a piacba; Finnország 1998-ban, Dánia 1999/2000-ben és Észtország 2010-ben. 2010-ben a skandináv régió villamosenergia-fogyasztásának mintegy 74 %-ával a tőzsdén kereskedtek, ahol több mint 300 bejegyzett kereskedő bonyolít ügyleteket. |
| --- | --- |

(23)

A skandináv országok nagykereskedelmi villamosenergia-piacát versenyképesnek kell tekinteni. Rendkívül sikeresen zajlott a skandináv térségben a nyílt piacra történő átállás. A közös norvég-svéd piac 1996. évi megnyitása óta a többi skandináv ország is integrálódott a piacba; Finnország 1998-ban, Dánia 1999/2000-ben és Észtország 2010-ben. 2010-ben a skandináv régió villamosenergia-fogyasztásának mintegy 74 %-ával a tőzsdén kereskedtek, ahol több mint 300 bejegyzett kereskedő bonyolít ügyleteket.

| (24) | Mint fent bemutattuk, a szűk keresztmetszetekre nehezedő nyomás ritka és jellegüket tekintve ideiglenes. Ezért létezik az az állandó versenynyomás, amely abból ered, hogy a villamos energiát norvég területen kívülről is be lehet szerezni. A skandináv országok között nem számítanak fel átviteli díjat. A Norvégia és az egyéb árzónák közötti csatlakozási pontok többnyire zavartalan átmenőforgalma azt eredményezi, hogy a norvég területen belül csak a teljes skandináv piac termelőkapacitásának figyelembevételével érdemes befektetéseket eszközölni az energiaiparban. Ezen túlmenően a nagykereskedelmi villamosenergia-árakat a rendkívül likvid kereskedési platformot működtető Nord Pool határozza meg. |
| --- | --- |

(24)

Mint fent bemutattuk, a szűk keresztmetszetekre nehezedő nyomás ritka és jellegüket tekintve ideiglenes. Ezért létezik az az állandó versenynyomás, amely abból ered, hogy a villamos energiát norvég területen kívülről is be lehet szerezni. A skandináv országok között nem számítanak fel átviteli díjat. A Norvégia és az egyéb árzónák közötti csatlakozási pontok többnyire zavartalan átmenőforgalma azt eredményezi, hogy a norvég területen belül csak a teljes skandináv piac termelőkapacitásának figyelembevételével érdemes befektetéseket eszközölni az energiaiparban. Ezen túlmenően a nagykereskedelmi villamosenergia-árakat a rendkívül likvid kereskedési platformot működtető Nord Pool határozza meg.

| (25) | Ebben a tekintetben szintén hasznos mutatónak számít a kiegyenlítő piacok működése a termelés és a nagykereskedelmi piacok vonatkozásában egyaránt. Valójában minden olyan piaci résztvevő, akinek nehézségbe ütközik termelési portfólióját megrendelőjének arculatához igazítani, a kiegyenlítő energia átviteli rendszerüzemeltetők által meghatározott eladási ára és a túltermelés e piaci résztvevő által kifizetett visszavásárlási ára közötti különbség miatt költségekkel számolhat. Ezeket az árakat a szabályozó hatóság közvetlenül kiróhatja az átviteli rendszerüzemeltetőkre; illetve olyan piaci alapú mechanizmus által rögzülhetnek, amelynek keretében az árakat a termelésüket felfelé vagy lefelé szabályozni kívánó egyéb termelők ajánlatai határozzák meg. A skandináv területen a kiegyenlítő energiaellátást a csaknem teljes mértékben integrált kiegyenlítő piac biztosítja, melynek főbb jellemzői (piacalapú árképzés; az átviteli rendszerüzemeltetőktől vásárolt energia vételi árának és az eladási árnak az alacsony különbözete) alapján kijelenthető, hogy e piac a versenynek való közvetlen kitettség mutatója. |
| --- | --- |

(25)

Ebben a tekintetben szintén hasznos mutatónak számít a kiegyenlítő piacok működése a termelés és a nagykereskedelmi piacok vonatkozásában egyaránt. Valójában minden olyan piaci résztvevő, akinek nehézségbe ütközik termelési portfólióját megrendelőjének arculatához igazítani, a kiegyenlítő energia átviteli rendszerüzemeltetők által meghatározott eladási ára és a túltermelés e piaci résztvevő által kifizetett visszavásárlási ára közötti különbség miatt költségekkel számolhat. Ezeket az árakat a szabályozó hatóság közvetlenül kiróhatja az átviteli rendszerüzemeltetőkre; illetve olyan piaci alapú mechanizmus által rögzülhetnek, amelynek keretében az árakat a termelésüket felfelé vagy lefelé szabályozni kívánó egyéb termelők ajánlatai határozzák meg. A skandináv területen a kiegyenlítő energiaellátást a csaknem teljes mértékben integrált kiegyenlítő piac biztosítja, melynek főbb jellemzői (piacalapú árképzés; az átviteli rendszerüzemeltetőktől vásárolt energia vételi árának és az eladási árnak az alacsony különbözete) alapján kijelenthető, hogy e piac a versenynek való közvetlen kitettség mutatója.

| (26) | Az említett tényezőket a felülvizsgálat alatt lévő piac vonatkozásában a versenynek való közvetlen kitettség mutatóiként kell értékelni, függetlenül attól, hogy a piac földrajzilag a skandináv térség egészére vagy csak egy részére terjed-e ki. |
| --- | --- |

(26)

Az említett tényezőket a felülvizsgálat alatt lévő piac vonatkozásában a versenynek való közvetlen kitettség mutatóiként kell értékelni, függetlenül attól, hogy a piac földrajzilag a skandináv térség egészére vagy csak egy részére terjed-e ki.

IV.   KÖVETKEZTETÉS

| (27) | Tekintettel a fent említett, Norvégiával kapcsolatos tényezőkre, a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdésében rögzített, a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó feltételt teljesítettnek kell tekinteni a villamos energia norvégiai termelésére és nagykereskedelmére vonatkozóan. Ezenkívül, a (18) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően, mivel a piachoz való korlátlan hozzáférés feltétele teljesítettnek tekinthető, a 2004/17/EK irányelv nem alkalmazandó abban az esetben, ha az ajánlatkérők e földrajzi területeken folytatandó villamosenergia-termelésre vagy -nagykereskedelemre vonatkozó szerződések odaítéléséről döntenek, illetve ha ezen tevékenységek folytatására írnak ki tervpályázatot. |
| --- | --- |

(27)

Tekintettel a fent említett, Norvégiával kapcsolatos tényezőkre, a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdésében rögzített, a versenynek való közvetlen kitettségre vonatkozó feltételt teljesítettnek kell tekinteni a villamos energia norvégiai termelésére és nagykereskedelmére vonatkozóan. Ezenkívül, a (18) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően, mivel a piachoz való korlátlan hozzáférés feltétele teljesítettnek tekinthető, a 2004/17/EK irányelv nem alkalmazandó abban az esetben, ha az ajánlatkérők e földrajzi területeken folytatandó villamosenergia-termelésre vagy -nagykereskedelemre vonatkozó szerződések odaítéléséről döntenek, illetve ha ezen tevékenységek folytatására írnak ki tervpályázatot.

| (28) | Ez a határozat a kérelmező által szolgáltatott információkból kikövetkeztethetően 2012. január 24-én fennálló jogi és ténybeli helyzeten alapul. Amennyiben a jogi vagy ténybeli helyzetben beálló jelentős változások miatt a 2004/17/EK irányelv 30. cikke (1) bekezdésének alkalmazhatóságára vonatkozó feltételek már nem teljesülnek, e határozat felülvizsgálható. |
| --- | --- |

(28)

Ez a határozat a kérelmező által szolgáltatott információkból kikövetkeztethetően 2012. január 24-én fennálló jogi és ténybeli helyzeten alapul. Amennyiben a jogi vagy ténybeli helyzetben beálló jelentős változások miatt a 2004/17/EK irányelv 30. cikke (1) bekezdésének alkalmazhatóságára vonatkozó feltételek már nem teljesülnek, e határozat felülvizsgálható.

| (29) | E határozat kizárólag a 2004/17/EK irányelv 30. cikke szerinti mentesség biztosításának céljából készült, és nem sérti a versennyel kapcsolatos szabályok alkalmazását. |
| --- | --- |

(29)

E határozat kizárólag a 2004/17/EK irányelv 30. cikke szerinti mentesség biztosításának céljából készült, és nem sérti a versennyel kapcsolatos szabályok alkalmazását.

| (30) | E határozat a norvég villamosenergia-termelésre és -nagykereskedelemre vonatkozik, és nem érinti az átvitel, elosztás és kiskereskedelmi értékesítés tevékenységeit Norvégiában. |
| --- | --- |

(30)

E határozat a norvég villamosenergia-termelésre és -nagykereskedelemre vonatkozik, és nem érinti az átvitel, elosztás és kiskereskedelmi értékesítés tevékenységeit Norvégiában.

| (31) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az EFTA Felügyeleti Hatóság munkáját segítő EFTA Közbeszerzési Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(31)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az EFTA Felügyeleti Hatóság munkáját segítő EFTA Közbeszerzési Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A közüzemi ágazatban a közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásait megállapító, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XVI. mellékletének 4. pontjában említett jogszabály (2004/17/EK) nem vonatkozik az ajánlatkérők által Norvégiában a villamosenergia-termelés és -nagykereskedelem tevékenységeinek lehetővé tétele céljából odaítélt szerződésekre.

2. cikk

E határozat címzettje a Norvég Királyság.

Kelt Brüsszelben, 2012. május 22-én.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

testületi tag

Xavier LEWIS

igazgató

---

(1)  HL L 134., 2004.4.30., 1. o.

1

(2)  HL L 27., 1997.1.30., 20. o.

2

(3)  HL L 176., 2003.7.15., 37. o. A 2003/54/EK irányelvet az EGT Vegyes Bizottság 2005. december 2-i 146/2005. határozatával (HL L 53., 2006.2.23., 43. o.) beépítették az EGT-megállapodásba és az EFTA-államokra vonatkozóan 2007. június 1-jén lépett hatályba.

3

(4)  Lásd a COMP/M.5978 – GDF Suez/International Power ügyben hozott 2011. január 26-i, a COMP/M.5224 – EDF/British Energy ügyben hozott 2008. december 22-i, a COMP/M.4180 – Gaz de France/Suez ügyben hozott 2006. november 14-i és az M.3440 – EDP/ENI/GDP ügyben hozott 2004. december 9-i európai bizottsági határozatot. Lásd még a 2004/17/EK irányelv alkalmazásától Svédországban és Finnországban a villamos energia termelésének és értékesítésének mentesítéséről szóló bizottsági határozatokat is; a 2006. június 19-i határozatot, amely szerint a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdése a finnországi – az Åland-szigetek kivételével – villamos energia termelésére és értékesítésére vonatkozik, valamint a Svédországban a villamosenergia-termelésnek és -értékesítésnek a 2004/17/EK irányelv alkalmazásától való mentesítéséről szóló, 2007. október 29-i határozatot.

4

GDF Suez/International Power

EDF/British Energy

Gaz de France/Suez

– EDP/ENI/GDP

(5)  Oslo – NO 1, Kristiansand – NO 2, Trondheim – NO 3, Tromsø – NO 4 és Bergen – NO 5. 2011. szeptember 5-én a NO 2 és a NO 5 ajánlattételi terület közötti határt a működésbe hozott új összekötő miatt észak felé helyezték át. A kérelemben szereplő adatok nem veszik figyelembe e változást.

5

(6)  Lásd a 2002. október 14-i Közigazgatási Minisztérium által hozott, Statkraft – Agder Energi és a 2003. február 7-iStatkraft – Trondheim Energiverk határozatot.

6

Statkraft – Agder Energi

Statkraft – Trondheim Energiverk

(7)  A 2006. június 19-i határozat, amely szerint a 2004/17/EK irányelv 30. cikkének (1) bekezdése a finnországi – az Åland-szigetek kivételével – villamos energia termelésére és értékesítésére vonatkozik, valamint a Svédországban a villamosenergia-termelésnek és -értékesítésnek a 2004/17/EK irányelv alkalmazásától való mentesítéséről szóló, 2007. október 29-i határozat 7–13. bekezdése.

7

(8)  Lásd a belső gáz- és villamosenergia-piac létrehozása terén elért haladásról szóló jelentést, COM(2005) 568 végleges, 2005.11.15., valamint a Svédországban a villamos energia termelésének és értékesítésének a 2004/17/EK irányelv alkalmazásától való mentesítésről szóló, 2007. október 29-i határozatot.

8

(9)  Lásd a bizottsági szolgálati munkadokumentumot, A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek műszaki mellékletét, valamint az Európai Parlamentnek a belső gáz- és villamosenergia-piac létrehozása terén elért haladásról szóló jelentését, COM(2010) 84 végleges, 12. oldal.

9

A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek

---

Helyesbítések

| 18.10.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 287/25 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 287/25

---

Helyesbítés az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló 597/2009/EK tanácsi rendelet 24. cikkének (5) bekezdése alkalmazásában az Amerikai Egyesült Államokból származó bioetanol behozatalára vonatkozó nyilvántartásbavételi kötelezettség bevezetéséről szóló, 2012. augusztus 23-i 771/2012/EU bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 229., 2012. augusztus 24.
  )

A 21. oldalon, az 1. cikk (1) bekezdésének első albekezdése helyesen:

„(1)   A vámhatóságok az 597/2009/EK rendelet 24. cikke (5) bekezdésének értelmében megteszik a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy nyilvántartásba vegyék az Amerikai Egyesült Államokból származó, jelenleg az ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 11, ex 2710 12 15, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 és ex 3824 90 97 KN-kód alá besorolt (TARIC-kódok: 2207100011, 2207200011, 2208909911, 2710121110, 2710121510, 2710122110, 2710122591, 2710123110, 2710124110, 2710124510, 2710124910, 2710125110, 2710125910, 2710127010, 2710129010, 3814001010, 3814009070, 3820000010 és 3824909767), időnként üzemanyag-felhasználású etanolnak is nevezett bioetanol, azaz mezőgazdasági termékekből előállított, denaturált vagy nem denaturált etil-alkohol (az Európai Unió működéséről szóló szerződés I. mellékletében felsoroltak szerint) Unióba irányuló behozatalait – kivéve azokat a termékeket, amelyeknek az EN 15376 szabvány szerint mért víztartalma több mint 0,3 % (m/m) –, valamint a mezőgazdasági termékekből előállított, benzines keverékben található etil-alkohol behozatalait (az Európai Unió működéséről szóló szerződés I. mellékletében felsoroltak szerint), amelynek etil-alkohol-tartalma több mint 10 % (v/v). A nyilvántartásba vétel kilenc hónappal e rendelet hatálybalépésének napját követően veszti hatályát.”

---

| 18.10.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 287/25 |
| --- | --- | --- | --- |

18.10.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 287/25

---

Helyesbítés (az egyes állatoknak és a friss húsnak az Európai Unióba való behozatalára engedéllyel rendelkező harmadik országok, e harmadik országok területei vagy területeinek részei jegyzékeinek, valamint az állat-egészségügyi bizonyítványra vonatkozó követelmények megállapításáról szóló 206/2010/EK rendeletnek Oroszország tekintetében történő módosításáról szóló, 2012. július 16-i 644/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 187., 2012. július 17.
  )

| 1. | A tartalomjegyzékben és a 18. oldalon, a címben: |
| --- | --- |

1.

A tartalomjegyzékben és a 18. oldalon, a címben:

a következő szövegrész:

helyesen:

| 2. | A 25. oldalon, a melléklet 2. részében szereplő „BOV-X-TRANSIT-RU” állat-egészségügyi bizonyítványmintában, a Megjegyzésekben: |
| --- | --- |

2.

A 25. oldalon, a melléklet 2. részében szereplő „BOV-X-TRANSIT-RU” állat-egészségügyi bizonyítványmintában, a Megjegyzésekben:

a következő szövegrész:

„Ez a bizonyítvány a Kalinyingrádi területről Oroszország más területeire Litvánián át történő szállításra szánt, háziasított szarvasmarhafélékre (ideértve a Bubalus és Bison fajtát és keresztezett fajtáikat is) vonatkozik.”

helyesen:

„Ez a bizonyítvány a Kalinyingrádi területről Oroszország más területeire az Európai Unión át történő szállításra kerülő, tenyésztésre és/vagy termelésre szánt, háziasított szarvasmarhafélékre (ideértve a Bubalus és Bison fajtát és keresztezett fajtáikat is) vonatkozik.”

---