# Jurnalul Oficial L 20/2013

| | ISSN 1977-0782
  doi:10.3000/19770782.L_2013.020.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 20 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5623 ianuarie 2013 |

ISSN 1977-0782

doi:10.3000/19770782.L_2013.020.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 20

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5623 ianuarie 2013

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ACORDURI INTERNAȚIONALE |
| | | 2013/40/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 10 mai 2010 privind semnarea în numele Uniunii Europene și aplicarea cu titlu provizoriu a Acordului-cadru între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Coreea, pe de altă parte | 1 |
| Acord-cadru între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Coreea, pe de altă parte | 2 |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 49/2013 al Consiliului din 22 ianuarie 2013 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1284/2009 de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva Republicii Guineea | 25 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 50/2013 al Consiliului din 22 ianuarie 2013 privind punerea în aplicare a articolului 16 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 204/2011 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Libia | 29 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 51/2013 al Comisiei din 16 ianuarie 2013 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 152/2009 în ceea ce privește metodele de analiză pentru determinarea constituenților de origine animală pentru controlul oficial al furajelor (
  1
  ) | 33 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 52/2013 al Comisiei din 22 ianuarie 2013 de modificare a anexei XIb la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește vinul petiant, vinul perlant și mustul de struguri concentrat rectificat | 44 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 53/2013 al Comisiei din 22 ianuarie 2013 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1183/2005 al Consiliului de instituire a anumitor măsuri speciale împotriva persoanelor ale căror acțiuni încalcă embargoul asupra armelor impus Republicii Democratice Congo | 46 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 54/2013 al Comisiei din 22 ianuarie 2013 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 48 |
| | | DECIZII |
| | | 2013/41/PESC |
| | * | Decizia EUCAP NESTOR/1/2013 a Comitetului politic și de securitate din 11 ianuarie 2013 privind instituirea Comitetului contribuitorilor la misiunea Uniunii Europene referitoare la consolidarea capacităților maritime regionale în statele din Cornul Africii (EUCAP NESTOR) | 50 |
| | | 2013/42/PESC |
| | * | Decizia EUCAP NESTOR/2/2013 a Comitetului politic și de securitate din 11 ianuarie 2013 privind acceptarea contribuțiilor statelor terțe la misiunea Uniunii Europene referitoare la consolidarea capacităților maritime regionale în statele din Cornul Africii (EUCAP NESTOR) | 52 |
| | * | Decizia 2013/43/PESC a Consiliului din 22 ianuarie 2013 privind continuarea activităților Uniunii de susținere a negocierilor pentru Tratatul privind comerțul cu arme, în cadrul Strategiei europene de securitate | 53 |
| | * | Decizia 2013/44/PESC a Consiliului din 22 ianuarie 2013 de modificare și prelungire a Deciziei 2010/96/PESC privind o misiune militară a Uniunii Europene pentru a contribui la instruirea forțelor de securitate somaleze | 57 |
| | * | Decizia 2013/45/PESC a Consiliului din 22 ianuarie 2013 de modificare a Deciziei 2011/137/PESC privind măsuri restrictive având în vedere situația din Libia | 60 |
| | * | Decizia de punere în aplicare 2013/46/PESC a Consiliului din 22 ianuarie 2013 privind punerea în aplicare a Deciziei 2010/788/PESC privind adoptarea de măsuri restrictive împotriva Republicii Democratice Congo | 65 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

ACORDURI INTERNAȚIONALE

2013/40/UE

*

Decizia Consiliului din 10 mai 2010 privind semnarea în numele Uniunii Europene și aplicarea cu titlu provizoriu a Acordului-cadru între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Coreea, pe de altă parte

1

Acord-cadru între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Coreea, pe de altă parte

2

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) nr. 49/2013 al Consiliului din 22 ianuarie 2013 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1284/2009 de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva Republicii Guineea

25

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 50/2013 al Consiliului din 22 ianuarie 2013 privind punerea în aplicare a articolului 16 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 204/2011 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Libia

29

*

Regulamentul (UE) nr. 51/2013 al Comisiei din 16 ianuarie 2013 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 152/2009 în ceea ce privește metodele de analiză pentru determinarea constituenților de origine animală pentru controlul oficial al furajelor (
  1
  )

1

33

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 52/2013 al Comisiei din 22 ianuarie 2013 de modificare a anexei XIb la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește vinul petiant, vinul perlant și mustul de struguri concentrat rectificat

44

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 53/2013 al Comisiei din 22 ianuarie 2013 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1183/2005 al Consiliului de instituire a anumitor măsuri speciale împotriva persoanelor ale căror acțiuni încalcă embargoul asupra armelor impus Republicii Democratice Congo

46

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 54/2013 al Comisiei din 22 ianuarie 2013 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

48

DECIZII

2013/41/PESC

*

Decizia EUCAP NESTOR/1/2013 a Comitetului politic și de securitate din 11 ianuarie 2013 privind instituirea Comitetului contribuitorilor la misiunea Uniunii Europene referitoare la consolidarea capacităților maritime regionale în statele din Cornul Africii (EUCAP NESTOR)

50

2013/42/PESC

*

Decizia EUCAP NESTOR/2/2013 a Comitetului politic și de securitate din 11 ianuarie 2013 privind acceptarea contribuțiilor statelor terțe la misiunea Uniunii Europene referitoare la consolidarea capacităților maritime regionale în statele din Cornul Africii (EUCAP NESTOR)

52

*

Decizia 2013/43/PESC a Consiliului din 22 ianuarie 2013 privind continuarea activităților Uniunii de susținere a negocierilor pentru Tratatul privind comerțul cu arme, în cadrul Strategiei europene de securitate

53

*

Decizia 2013/44/PESC a Consiliului din 22 ianuarie 2013 de modificare și prelungire a Deciziei 2010/96/PESC privind o misiune militară a Uniunii Europene pentru a contribui la instruirea forțelor de securitate somaleze

57

*

Decizia 2013/45/PESC a Consiliului din 22 ianuarie 2013 de modificare a Deciziei 2011/137/PESC privind măsuri restrictive având în vedere situația din Libia

60

*

Decizia de punere în aplicare 2013/46/PESC a Consiliului din 22 ianuarie 2013 privind punerea în aplicare a Deciziei 2010/788/PESC privind adoptarea de măsuri restrictive împotriva Republicii Democratice Congo

65

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

ACORDURI INTERNAȚIONALE

| 23.1.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 20/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 20/1

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 10 mai 2010

privind semnarea în numele Uniunii Europene și aplicarea cu titlu provizoriu a Acordului-cadru între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Coreea, pe de altă parte

(2013/40/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 207 și 212, coroborate cu articolul 218 alineatul (5),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | La 7 mai 2008, Consiliul a autorizat Comisia Europeană să negocieze un acord-cadru cu Republica Coreea, denumit în continuare „acordul”. |
| --- | --- |

(1)

La 7 mai 2008, Consiliul a autorizat Comisia Europeană să negocieze un acord-cadru cu Republica Coreea, denumit în continuare „acordul”.

| (2) | Negocierile s-au încheiat și acordul a fost parafat la 14 octombrie 2009. |
| --- | --- |

(2)

Negocierile s-au încheiat și acordul a fost parafat la 14 octombrie 2009.

| (3) | Sub rezerva încheierii sale la o dată ulterioară, acordul ar trebui semnat și aplicat cu titlu provizoriu, |
| --- | --- |

(3)

Sub rezerva încheierii sale la o dată ulterioară, acordul ar trebui semnat și aplicat cu titlu provizoriu,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Prin prezenta decizie se aprobă, în numele Uniunii, semnarea Acordului-cadru între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Coreea, pe de altă parte, sub rezerva încheierii respectivului acord.

Textul acordului este atașat la prezenta decizie.

Articolul 2

Până la finalizarea procedurilor necesare în vederea intrării sale în vigoare, acordul se aplică cu titlu provizoriu. Aplicarea provizorie începe în prima zi din luna următoare datei la care părțile și-au notificat reciproc finalizarea procedurilor necesare în vederea aplicării cu titlu provizoriu.

Articolul 3

Președintele Consiliului este autorizat să numească persoana împuternicită (persoanele împuternicite) să semneze acordul în numele Uniunii.

Articolul 4

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Articolul 5

Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 10 mai 2010.

Pentru Consiliu

Președintele

C. ASHTON

---

ACORD-CADRU

între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Coreea, pe de altă parte

UNIUNEA EUROPEANĂ, denumită în continuare „Uniunea”,

și

REGATUL BELGIEI,

REPUBLICA BULGARIA,

REPUBLICA CEHĂ,

REGATUL DANEMARCEI,

REPUBLICA FEDERALĂ GERMANIA,

REPUBLICA ESTONIA,

IRLANDA,

REPUBLICA ELENĂ,

REGATUL SPANIEI,

REPUBLICA FRANCEZĂ,

REPUBLICA ITALIANĂ,

REPUBLICA CIPRU,

REPUBLICA LETONIA,

REPUBLICA LITUANIA,

MARELE DUCAT AL LUXEMBURGULUI,

REPUBLICA UNGARĂ,

MALTA,

REGATUL ȚĂRILOR DE JOS,

REPUBLICA AUSTRIA,

REPUBLICA POLONĂ,

REPUBLICA PORTUGHEZĂ,

ROMÂNIA,

REPUBLICA SLOVENIA,

REPUBLICA SLOVACĂ,

REPUBLICA FINLANDA,

REGATUL SUEDIEI,

REGATUL UNIT AL MARII BRITANII ȘI IRLANDEI DE NORD,

părți contractante la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, denumite în continuare „statele membre”,

pe de o parte, și

REPUBLICA COREEA,

pe de altă parte,

ambele denumite în continuare „părțile”,

AVÂND ÎN VEDERE relațiile tradiționale de prietenie, precum și legăturile istorice, politice și economice strânse care le unesc;

AMINTIND Acordul-cadru pentru comerț și cooperare dintre Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Coreea, pe de altă parte, semnat la Luxemburg la 28 octombrie 1996 și care a intrat în vigoare la 1 aprilie 2001;

CONȘTIENTE de procesul accelerat prin care Uniunea Europeană își dobândește propria identitate în politica externă și în domeniul securității și justiției;

CONȘTIENTIZÂND rolul și responsabilitatea din ce în ce mai mari asumate de Republica Coreea în cadrul comunității internaționale;

SUBLINIIND caracterul global al relației dintre ele, precum și importanța unor eforturi continue pentru a menține coerența globală;

CONFIRMÂND intenția lor de a menține și a dezvolta un dialog politic susținut, bazat pe valori și aspirații comune;

EXPRIMÂND dorința lor comună de a ridica relațiile dintre ele la rangul unui parteneriat consolidat, inclusiv în domeniul politic, economic, social și cultural;

HOTĂRÂTE în această privință să consolideze, să aprofundeze și să diversifice relațiile dintre ele în domenii de interes reciproc, la nivel bilateral, regional și global, pe baza egalității, a respectării suveranității, a nediscriminării și a avantajului reciproc;

REAFIRMÂND atașamentul puternic al părților față de principiile democratice și drepturile omului, consacrate în Declarația Universală a Drepturilor Omului și în alte instrumente internaționale relevante în domeniul drepturilor omului, precum și față de principiile statului de drept și bunei guvernanțe;

REAFIRMÂND hotărârea lor de a combate formele grave de infracționalitate care afectează comunitatea internațională și convingerea că o reprimare efectivă a celor mai grave forme de infracționalitate care afectează comunitatea internațională trebuie să se întemeieze pe adoptarea de măsuri la nivel național și pe intensificarea colaborării la nivel mondial;

CONSIDERÂND că terorismul reprezintă o amenințare pentru securitatea mondială și dorind să își intensifice dialogul și cooperarea în lupta împotriva terorismului, în conformitate cu instrumentele internaționale relevante, în special Rezoluția 1373 a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite, precum și reafirmând faptul că respectarea drepturilor omului și a statului de drept constituie baza fundamentală a luptei împotriva terorismului;

ÎMPĂRTĂȘIND opinia potrivit căreia proliferarea armelor de distrugere în masă și a vectorilor acestora reprezintă o amenințare majoră pentru securitatea internațională, recunoscând angajamentul comunității internaționale de a combate această proliferare, astfel cum este exprimat prin adoptarea unor convenții internaționale și rezoluții relevante ale Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite, în special Rezoluția 1540, și dorind consolidarea dialogului și a cooperării lor în domeniu;

RECUNOSCÂND necesitatea intensificării cooperării în domeniul justiției, libertății și securității;

AMINTIND în acest sens că, în ceea ce privește dispozițiile acordului care intră în domeniul de aplicare a părții III titlul V din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Regatul Unit și Irlanda își asumă obligații ca părți contractante distincte și nu ca făcând parte din Uniunea Europeană, până când Uniunea Europeană (când va fi cazul) notifică Republicii Coreea faptul că oricare dintre cele două state și-a asumat obligații în domeniul sus-menționat ca parte a Uniunii Europene, în conformitate cu Protocolul privind poziția Regatului Unit și a Irlandei anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, precum și că aceleași dispoziții se aplică Danemarcei, în conformitate cu protocolul relevant anexat la tratatele menționate anterior;

RECUNOSCÂND dorința lor de a promova dezvoltarea durabilă în dimensiunea sa economică, socială și de mediu;

EXRIMÂND angajamentul lor de a asigura un nivel ridicat al protecției mediului și hotărârea de a coopera pentru combaterea schimbărilor climatice;

AMINTIND sprijinul lor pentru o globalizare echitabilă și pentru realizarea obiectivelor unei ocupări integrale și productive a forței de muncă, precum și pentru o muncă decentă pentru toți;

RECUNOSCÂND că schimburile comerciale și fluxurile de investiții s-au intensificat între părți în baza unui sistem comercial guvernat de norme agreate la nivel global, sub egida Organizației Mondiale a Comerțului (OMC);

DORIND să asigure condițiile necesare și să promoveze o creștere durabilă și o dezvoltare a schimburilor comerciale și a investițiilor între părți în avantajul reciproc al acestora, inter alia prin stabilirea unei zone de liber schimb;

CONVENIND asupra necesității de a depune eforturi colective pentru a răspunde la chestiuni globale precum terorismul, formele grave de infracționalitate care afectează comunitatea internațională, proliferarea armelor de distrugere în masă și a vectorilor acestora, schimbările climatice, insecuritatea energetică și a resurselor, sărăcia și criza financiară;

HOTĂRÂTE să consolideze cooperarea în sectoare de interes comun, în special: promovarea principiilor democratice și a respectului pentru drepturile omului; combaterea proliferării armelor de distrugere în masă; combaterea comerțului ilicit cu arme de calibru mic și armament ușor; adoptarea de măsuri împotriva celor mai grave forme de infracționalitate care afectează comunitatea internațională; combaterea terorismului; cooperarea în cadrul organizațiilor regionale și internaționale; comerțul și investițiile; dialogul privind politica economică; cooperarea între întreprinderi; fiscalitate; domeniul vamal; politica în domeniul concurenței; societatea informațională; știință și tehnologie; energie; transporturi; politica în domeniul transportului maritim; politica privind protecția consumatorilor; sănătate; ocuparea forței de muncă și afaceri sociale; mediu și resurse naturale; schimbări climatice; agricultură, dezvoltare rurală și silvicultură; sectorul maritim și pescuit; asistență pentru dezvoltare; cultură, informare, comunicare, audiovizual și mass-media; educație; statul de drept; cooperarea juridică; protecția datelor cu caracter personal; migrația; combaterea drogurilor ilegale; combaterea criminalității organizate și a corupției; combaterea spălării de bani și a finanțării terorismului; combaterea infracționalității informatice; asigurarea respectării aplicării legii; turismul; societatea civilă; administrația publică; și statistica;

CONȘTIENTIZÂND importanța facilitării implicării în cooperare a persoanelor și a entităților vizate în mod direct, în special a operatorilor economici și a organismelor care îi reprezintă;

RECUNOSCÂND interesul de a crește importanța rolurilor și profilurilor fiecărei părți în regiunile celeilalte părți și de a încuraja contactele interumane între părți,

CONVIN DUPĂ CUM URMEAZĂ:

TITLUL I

OBIECT ȘI DOMENIU DE APLICARE

Articolul 1

Baza pentru cooperare

(1)   Părțile își confirmă atașamentul față de principiile democratice, drepturile omului, libertățile fundamentale și statul de drept. Respectarea principiilor democratice, a drepturilor omului și a libertăților fundamentale consfințite prin Declarația Universală a Drepturilor Omului și prin alte instrumente internaționale relevante în domeniul drepturilor omului, reflectând principiul statului de drept, stă la baza politicilor interne și internaționale ale ambelor părți și constituie un element esențial al prezentului acord.

(2)   Părțile își confirmă adeziunea la Carta Organizației Națiunilor Unite și sprijinul față de valorile comune exprimate în aceasta.

(3)   Părțile își reafirmă angajamentul de a promova dezvoltarea durabilă în toate dimensiunile sale, precum și creșterea economică, contribuind la realizarea obiectivelor de dezvoltare convenite la nivel internațional și cooperând în vederea abordării provocărilor globale în materie de mediu, în special a schimbărilor climatice.

(4)   Părțile își reafirmă atașamentul față de principiile bunei guvernanțe și față de lupta împotriva corupției, având în vedere în special obligațiile lor internaționale.

(5)   Părțile subliniază atașamentul lor comun față de caracterul global al relațiilor bilaterale și față de menținerea coerenței globale în această privință.

(6)   Părțile convin să își valorifice relațiile în cadrul unui parteneriat consolidat și să dezvolte domenii de cooperare la nivel bilateral, regional și global.

(7)   Punerea în aplicare a prezentului acord între părți care împărtășesc aceleași valori și același respect se bazează așadar pe principiile dialogului, respectului reciproc, parteneriatului egal, multilateralismului, consensului și respectării dreptului internațional.

Articolul 2

Obiectivele cooperării

(1)   Pentru a își consolida cooperarea, părțile se angajează să își intensifice dialogul politic și să își dezvolte în continuare relațiile economice. Eforturile lor vor avea drept obiectiv, în special:

| (a) | stabilirea unei viziuni viitoare de consolidare a parteneriatului și de dezvoltare a unor proiecte comune pentru punerea în aplicare a acestei viziuni; |
| --- | --- |

(a)

stabilirea unei viziuni viitoare de consolidare a parteneriatului și de dezvoltare a unor proiecte comune pentru punerea în aplicare a acestei viziuni;

| (b) | desfășurarea periodică de dialoguri politice; |
| --- | --- |

(b)

desfășurarea periodică de dialoguri politice;

| (c) | promovarea eforturilor colective în toate forurile și organizațiile regionale și internaționale din domeniu pentru a răspunde la chestiunile globale; |
| --- | --- |

(c)

promovarea eforturilor colective în toate forurile și organizațiile regionale și internaționale din domeniu pentru a răspunde la chestiunile globale;

| (d) | intensificarea cooperării economice în domenii de interes reciproc, inclusiv cooperarea științifică și tehnologică, în vederea diversificării comerțului în avantajul lor reciproc; |
| --- | --- |

(d)

intensificarea cooperării economice în domenii de interes reciproc, inclusiv cooperarea științifică și tehnologică, în vederea diversificării comerțului în avantajul lor reciproc;

| (e) | încurajarea cooperării între întreprinderi prin facilitarea investițiilor de ambele părți și prin promovarea unei mai bune înțelegeri reciproce; |
| --- | --- |

(e)

încurajarea cooperării între întreprinderi prin facilitarea investițiilor de ambele părți și prin promovarea unei mai bune înțelegeri reciproce;

| (f) | consolidarea participării fiecărei părți la programele de cooperare deschise de cealaltă parte; |
| --- | --- |

(f)

consolidarea participării fiecărei părți la programele de cooperare deschise de cealaltă parte;

| (g) | creșterea importanței rolurilor și profilurilor fiecărei părți în regiunile celeilalte, prin diferite mijloace, inclusiv schimburi culturale, utilizarea tehnologiei informației și educație; |
| --- | --- |

(g)

creșterea importanței rolurilor și profilurilor fiecărei părți în regiunile celeilalte, prin diferite mijloace, inclusiv schimburi culturale, utilizarea tehnologiei informației și educație;

| (h) | promovarea contactelor și a înțelegerii interumane. |
| --- | --- |

(h)

promovarea contactelor și a înțelegerii interumane.

(2)   Având la bază parteneriatul lor bine definit și valorile comune, părțile convin să își dezvolte cooperarea și dialogul cu privire la toate chestiunile de interes comun. Eforturile lor vor avea drept obiectiv, în special:

| (a) | consolidarea dialogului politic și a cooperării, în special cu privire la: drepturile omului; neproliferarea armelor de distrugere în masă; armele de calibru mic și armamentul ușor; cele mai grave forme de infracționalitate care afectează comunitatea internațională; și lupta împotriva terorismului; |
| --- | --- |

(a)

consolidarea dialogului politic și a cooperării, în special cu privire la: drepturile omului; neproliferarea armelor de distrugere în masă; armele de calibru mic și armamentul ușor; cele mai grave forme de infracționalitate care afectează comunitatea internațională; și lupta împotriva terorismului;

| (b) | consolidarea cooperării în toate domeniile comerciale și de investiții de interes comun și asigurarea condițiilor pentru o creștere durabilă a schimburilor comerciale și a investițiilor între părți în avantajul lor reciproc; |
| --- | --- |

(b)

consolidarea cooperării în toate domeniile comerciale și de investiții de interes comun și asigurarea condițiilor pentru o creștere durabilă a schimburilor comerciale și a investițiilor între părți în avantajul lor reciproc;

| (c) | consolidarea cooperării în domeniul cooperării economice, în special: dialogul în domeniul politicii economice; cooperarea între întreprinderi; fiscalitate; domeniul vamal; politica în domeniul concurenței; societatea informațională; știință și tehnologie; energie; transporturi; politica în domeniul transportului maritim; și politica privind protecția consumatorului; |
| --- | --- |

(c)

consolidarea cooperării în domeniul cooperării economice, în special: dialogul în domeniul politicii economice; cooperarea între întreprinderi; fiscalitate; domeniul vamal; politica în domeniul concurenței; societatea informațională; știință și tehnologie; energie; transporturi; politica în domeniul transportului maritim; și politica privind protecția consumatorului;

| (d) | consolidarea cooperării în domeniul dezvoltării durabile, în special: sănătatea; ocuparea forței de muncă și afaceri sociale; mediu și resurse naturale; schimbări climatice; agricultură, dezvoltare rurală și silvicultură; sectorul maritim și pescuit; și asistență pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

(d)

consolidarea cooperării în domeniul dezvoltării durabile, în special: sănătatea; ocuparea forței de muncă și afaceri sociale; mediu și resurse naturale; schimbări climatice; agricultură, dezvoltare rurală și silvicultură; sectorul maritim și pescuit; și asistență pentru dezvoltare;

| (e) | consolidarea cooperării în domeniul culturii, informării, comunicării, audiovizualului, mass-mediei și educației; |
| --- | --- |

(e)

consolidarea cooperării în domeniul culturii, informării, comunicării, audiovizualului, mass-mediei și educației;

| (f) | consolidarea cooperării în domeniul justiției, libertății și securității, în special: statul de drept; cooperarea juridică; protecția datelor cu caracter personal; migrația; combaterea drogurilor ilegale; combaterea criminalității organizate și a corupției; combaterea spălării de bani și a finanțării terorismului; combaterea infracționalității informatice; și asigurarea respectării aplicării legii; |
| --- | --- |

(f)

consolidarea cooperării în domeniul justiției, libertății și securității, în special: statul de drept; cooperarea juridică; protecția datelor cu caracter personal; migrația; combaterea drogurilor ilegale; combaterea criminalității organizate și a corupției; combaterea spălării de bani și a finanțării terorismului; combaterea infracționalității informatice; și asigurarea respectării aplicării legii;

| (g) | consolidarea cooperării în alte domenii de interes comun, în special: turismul; societatea civilă; administrația publică; și statistica. |
| --- | --- |

(g)

consolidarea cooperării în alte domenii de interes comun, în special: turismul; societatea civilă; administrația publică; și statistica.

TITLUL II

DIALOG POLITIC ȘI COOPERARE

Articolul 3

Dialog politic

(1)   Între Republica Coreea și Uniunea Europeană va fi instituit un dialog politic periodic, bazat pe valori și aspirații comune. Dialogul se va desfășura în conformitate cu procedurile convenite între Republica Coreea și Uniunea Europeană.

(2)   Dialogul politic va avea drept obiectiv:

| (a) | să sublinieze angajamentul părților pentru democrație și respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale; |
| --- | --- |

(a)

să sublinieze angajamentul părților pentru democrație și respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale;

| (b) | să promoveze soluții pașnice la conflicte internaționale și regionale, precum și consolidarea Organizației Națiunilor Unite și a altor organizații internaționale; |
| --- | --- |

(b)

să promoveze soluții pașnice la conflicte internaționale și regionale, precum și consolidarea Organizației Națiunilor Unite și a altor organizații internaționale;

| (c) | să intensifice consultările în materie de politici privind chestiuni de securitate internațională, cum ar fi controlul armelor și dezarmarea, neproliferarea armelor de distrugere în masă și transferul internațional de arme convenționale; |
| --- | --- |

(c)

să intensifice consultările în materie de politici privind chestiuni de securitate internațională, cum ar fi controlul armelor și dezarmarea, neproliferarea armelor de distrugere în masă și transferul internațional de arme convenționale;

| (d) | să reflecteze asupra unor chestiuni internaționale majore de interes reciproc prin creșterea schimburilor de informații relevante atât între cele două părți, cât și în cadrul forurilor internaționale; |
| --- | --- |

(d)

să reflecteze asupra unor chestiuni internaționale majore de interes reciproc prin creșterea schimburilor de informații relevante atât între cele două părți, cât și în cadrul forurilor internaționale;

| (e) | să intensifice consultările privind chestiuni de interes special pentru țările din zona Asia-Pacific și regiunile din Europa, pentru promovarea păcii, stabilității și prosperității în ambele regiuni. |
| --- | --- |

(e)

să intensifice consultările privind chestiuni de interes special pentru țările din zona Asia-Pacific și regiunile din Europa, pentru promovarea păcii, stabilității și prosperității în ambele regiuni.

(3)   Dialogul dintre părți se va desfășura prin contacte, schimburi și consultări, în special prin:

| (a) | reuniuni la nivelul liderilor, organizate ori de câte ori părțile vor considera necesar; |
| --- | --- |

(a)

reuniuni la nivelul liderilor, organizate ori de câte ori părțile vor considera necesar;

| (b) | consultări anuale la nivel ministerial, organizate ori de câte ori părțile vor conveni acest lucru; |
| --- | --- |

(b)

consultări anuale la nivel ministerial, organizate ori de câte ori părțile vor conveni acest lucru;

| (c) | informări la nivel de înalți funcționari cu privire la evoluții externe și interne majore; |
| --- | --- |

(c)

informări la nivel de înalți funcționari cu privire la evoluții externe și interne majore;

| (d) | dialoguri sectoriale privind chestiuni de interes comun; |
| --- | --- |

(d)

dialoguri sectoriale privind chestiuni de interes comun;

| (e) | schimburi de delegații între Parlamentul European și Adunarea Națională a Republicii Coreea. |
| --- | --- |

(e)

schimburi de delegații între Parlamentul European și Adunarea Națională a Republicii Coreea.

Articolul 4

Combaterea proliferării armelor de distrugere în masă

(1)   Părțile consideră că proliferarea armelor de distrugere în masă și a vectorilor acestora, atât către operatorii statali, cât și nestatali, reprezintă una dintre cele mai grave amenințări pentru stabilitatea și securitatea internațională.

(2)   Prin urmare, părțile convin să coopereze și să contribuie la combaterea proliferării armelor de distrugere în masă și a vectorilor acestora prin punerea în aplicare integrală a obligațiilor lor juridice existente referitoare la dezarmare și la neproliferare și a altor instrumente relevante convenite de ambele părți. Părțile convin că această dispoziție reprezintă un element esențial al prezentului acord.

(3)   În plus, părțile convin să coopereze și să contribuie la combaterea proliferării armelor de distrugere în masă și a vectorilor acestora prin:

| (a) | adoptarea de măsuri pentru a semna, ratifica sau adera, după caz, și pentru a pune în aplicare integral orice alte instrumente internaționale relevante; |
| --- | --- |

(a)

adoptarea de măsuri pentru a semna, ratifica sau adera, după caz, și pentru a pune în aplicare integral orice alte instrumente internaționale relevante;

| (b) | crearea unui sistem eficace la nivel național de control al exporturilor pentru a preveni proliferarea armelor de distrugere în masă și a bunurilor și tehnologiilor conexe, inclusiv controlul utilizatorilor finali și sancțiuni civile și penale corespunzătoare pentru încălcări ale controalelor exporturilor. |
| --- | --- |

(b)

crearea unui sistem eficace la nivel național de control al exporturilor pentru a preveni proliferarea armelor de distrugere în masă și a bunurilor și tehnologiilor conexe, inclusiv controlul utilizatorilor finali și sancțiuni civile și penale corespunzătoare pentru încălcări ale controalelor exporturilor.

(4)   Părțile convin că dialogul lor politic va susține și va consolida aceste elemente.

Articolul 5

Arme de calibru mic și armament ușor

(1)   Părțile recunosc că fabricarea, transferul și circulația ilicită de arme de calibru mic și armament ușor, inclusiv muniția aferentă, precum și acumularea lor în exces, gestionarea ineficientă, rezervele de material securizate în mod necorespunzător și răspândirea necontrolată reprezintă în continuare o amenințare importantă pentru pacea și securitatea internațională.

(2)   Părțile convin să pună în aplicare angajamentele lor respective pentru a soluționa problema comerțului ilicit cu arme de calibru mic și armament ușor, inclusiv muniția aferentă, în cadrul instrumentelor internaționale, inclusiv Programul ONU de acțiune pentru prevenirea, combaterea și eradicarea comerțului ilicit cu arme de calibru mic și armament ușor în toate formele sale (UN PoA) și Instrumentul internațional care permite statelor identificarea și urmărirea, în mod rapid și fiabil, a armelor ilicite de calibru mic și a armamentului ușor ilicit (ITI), precum și obligațiile care decurg din rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU.

(3)   Părțile se angajează să coopereze și să asigure coordonarea, complementaritatea și sinergia dintre eforturile lor pentru a soluționa problema comerțului ilicit cu arme de calibru mic și armament ușor, precum și muniția aferentă, la nivel global, regional, subregional și național.

Articolul 6

Cele mai grave forme de infracționalitate care afectează comunitatea internațională

(1)   Părțile reafirmă că cele mai grave forme de infracționalitate care afectează ansamblul comunității internaționale nu trebuie să rămână nepedepsite și că reprimarea efectivă a acestora trebuie să fie asigurată prin adoptarea de măsuri la nivel național și prin consolidarea cooperării internaționale, după caz, inclusiv în ceea ce privește Curtea Penală Internațională. Părțile convin să sprijine pe deplin universalitatea și integritatea Statutului de la Roma al Curții Penale Internaționale și a instrumentelor referitoare la acesta.

(2)   Părțile convin că un dialog între ele pe această temă ar fi benefic.

Articolul 7

Cooperare pentru combaterea terorismului

(1)   Reafirmând importanța luptei împotriva terorismului și în conformitate cu convențiile internaționale aplicabile, inclusiv dreptul internațional umanitar, drepturile omului și dreptul refugiaților, precum și în conformitate cu legile și reglementările lor interne și ținând seama de Strategia globală a ONU împotriva terorismului cuprinsă în Rezoluția nr. 60/288 a Adunării Generale a ONU din 8 septembrie 2006, părțile convin să coopereze pentru prevenirea și eradicarea actelor teroriste.

(2)   Părțile acționează în acest sens în special:

| (a) | în cadrul punerii în aplicare a rezoluțiilor Consiliului de Securitate al ONU și al obligațiilor lor respective în temeiul altor convenții și instrumente internaționale relevante; |
| --- | --- |

(a)

în cadrul punerii în aplicare a rezoluțiilor Consiliului de Securitate al ONU și al obligațiilor lor respective în temeiul altor convenții și instrumente internaționale relevante;

| (b) | prin schimburi de informații referitoare la grupările teroriste și la rețelele de sprijin ale acestora, în conformitate cu legislația internațională și națională; |
| --- | --- |

(b)

prin schimburi de informații referitoare la grupările teroriste și la rețelele de sprijin ale acestora, în conformitate cu legislația internațională și națională;

| (c) | prin schimburi de opinii în ceea ce privește mijloacele și metodele utilizate pentru combaterea terorismului, inclusiv cu privire la chestiuni tehnice și de formare, precum și prin schimbul de experiență referitor la prevenirea terorismului; |
| --- | --- |

(c)

prin schimburi de opinii în ceea ce privește mijloacele și metodele utilizate pentru combaterea terorismului, inclusiv cu privire la chestiuni tehnice și de formare, precum și prin schimbul de experiență referitor la prevenirea terorismului;

| (d) | prin cooperarea în vederea aprofundării consensului internațional privind lupta împotriva terorismului, inclusiv definiția juridică a actelor teroriste, după caz, în special prin pregătirea unui acord privind Convenția generală cu privire la terorismul internațional; |
| --- | --- |

(d)

prin cooperarea în vederea aprofundării consensului internațional privind lupta împotriva terorismului, inclusiv definiția juridică a actelor teroriste, după caz, în special prin pregătirea unui acord privind Convenția generală cu privire la terorismul internațional;

| (e) | prin difuzarea de bune practici relevante în domeniul protecției drepturilor omului în lupta împotriva terorismului. |
| --- | --- |

(e)

prin difuzarea de bune practici relevante în domeniul protecției drepturilor omului în lupta împotriva terorismului.

TITLUL III

COOPERARE ÎN CADRUL ORGANIZAȚIILOR REGIONALE ȘI INTERNAȚIONALE

Articolul 8

Cooperare în cadrul organizațiilor regionale și internaționale

Părțile se angajează să coopereze și să facă schimb de opinii în cadrul forurilor și organizațiilor regionale și internaționale, cum ar fi Organizația Națiunilor Unite, Organizația Internațională a Muncii (OIM), Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE), OMC, Reuniunea Asia-Europa (ASEM) și Forumul regional al ASEAN (ARF).

TITLUL IV

COOPERAREA ÎN DOMENIUL DEZVOLTĂRII ECONOMICE

Articolul 9

Schimburi comerciale și investiții

(1)   Părțile se angajează să coopereze în vederea asigurării condițiilor și a promovării unei creșteri durabile și a dezvoltării schimburilor comerciale și a investițiilor între ele în avantajul lor reciproc. Părțile se angajează într-un dialog și își consolidează cooperarea în toate domeniile legate de schimburi comerciale și investiții de interes reciproc, pentru a facilita comerțul durabil și fluxurile de investiții, pentru a preveni și a elimina obstacolele din calea schimburilor comerciale și a investițiilor, precum și pentru a dezvolta sistemul comercial multilateral.

(2)   În acest scop, părțile pun în aplicare cooperarea în domeniul comerțului și investițiilor prin acordul de stabilire a unei zone de liber schimb. Acordul respectiv reprezintă un acord specific de punere în aplicare a dispozițiilor privind comerțul din prezentul acord, în condițiile articolului 43.

(3)   Părțile se informează reciproc și fac schimb de opinii cu privire la dezvoltarea schimburilor comerciale bilaterale și internaționale, a investițiilor și a politicilor și aspectelor conexe.

Articolul 10

Dialogul în domeniul politicii economice

(1)   Părțile convin să consolideze dialogul dintre autorități și să promoveze schimbul de informații și de experiențe cu privire la tendințele și politicile macroeconomice.

(2)   Părțile convin să consolideze dialogul și cooperarea în vederea îmbunătățirii sistemelor de contabilitate, de audit, de supraveghere și de reglementare a băncilor, a asigurărilor și a altor ramuri ale sectorului financiar.

Articolul 11

Cooperarea între întreprinderi

(1)   Ținând seama de politicile și obiectivele lor economice respective, părțile convin să promoveze cooperarea în materie de politică industrială în toate domeniile pe care le consideră adecvate, în special în vederea stimulării competitivității întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri), inter alia prin:

| (a) | schimburi de informații și de experiență privind crearea condițiilor-cadru prin care IMM-urile să devină mai competitive și privind procedurile legate de înființarea IMM-urilor; |
| --- | --- |

(a)

schimburi de informații și de experiență privind crearea condițiilor-cadru prin care IMM-urile să devină mai competitive și privind procedurile legate de înființarea IMM-urilor;

| (b) | promovarea contactelor între operatorii economici, încurajarea investițiilor comune și înființarea de întreprinderi comune și de rețele de informare, în special prin intermediul programelor existente; |
| --- | --- |

(b)

promovarea contactelor între operatorii economici, încurajarea investițiilor comune și înființarea de întreprinderi comune și de rețele de informare, în special prin intermediul programelor existente;

| (c) | facilitarea accesului la mijloace de finanțare și de comercializare, furnizarea de informații și stimularea inovării; |
| --- | --- |

(c)

facilitarea accesului la mijloace de finanțare și de comercializare, furnizarea de informații și stimularea inovării;

| (d) | facilitarea activităților desfășurate de IMM-uri din ambele părți; |
| --- | --- |

(d)

facilitarea activităților desfășurate de IMM-uri din ambele părți;

| (e) | promovarea responsabilității sociale și a răspunderii întreprinderilor și încurajarea practicilor comerciale responsabile, inclusiv consumul și producția durabile. |
| --- | --- |

(e)

promovarea responsabilității sociale și a răspunderii întreprinderilor și încurajarea practicilor comerciale responsabile, inclusiv consumul și producția durabile.

(2)   Părțile facilitează activitățile de cooperare relevante instituite de sectoarele private ale ambelor părți.

Articolul 12

Fiscalitate

În vederea consolidării și dezvoltării de activități economice și ținând seama în același timp de necesitatea creării unui cadru de reglementare adecvat, părțile recunosc și se angajează să pună în aplicare în domeniul fiscal principiile transparenței, schimbului de informații și concurenței fiscale loiale. În acest scop, în conformitate cu competențele lor respective, părțile vor îmbunătăți cooperarea internațională în domeniul fiscal, vor facilita colectarea veniturilor fiscale legale și vor elabora măsuri în vederea unei puneri în aplicare eficace a principiilor menționate mai sus.

Articolul 13

Domeniul vamal

Părțile cooperează în domeniul vamal la nivel bilateral și multilateral. În acest scop, acestea desfășoară schimburi de experiență și analizează posibilitățile de simplificare a procedurilor, de creștere a transparenței și de dezvoltare a cooperării. Acestea vor promova de asemenea convergența de opinii și acțiunile comune în cadrul internațional relevant.

Articolul 14

Politica în domeniul concurenței

(1)   Părțile favorizează concurența loială în activitățile economice prin asigurarea respectării aplicării pe deplin a legilor și reglementărilor lor în domeniul concurenței.

(2)   În vederea realizării obiectivului de la alineatul (1) din prezentul articol și în conformitate cu Acordul dintre Guvernul Republicii Coreea și Comunitatea Europeană privind cooperarea în domeniul practicilor anticoncurențiale, părțile se angajează să coopereze pentru:

| (a) | a recunoaște importanța legislației în domeniul concurenței și a autorităților din domeniul concurenței și a depune eforturi în vederea unei asigurări proactive a respectării aplicării legislației pentru a crea un mediu de concurență loială; |
| --- | --- |

(a)

a recunoaște importanța legislației în domeniul concurenței și a autorităților din domeniul concurenței și a depune eforturi în vederea unei asigurări proactive a respectării aplicării legislației pentru a crea un mediu de concurență loială;

| (b) | a face schimb de informații și a dezvolta cooperarea între autoritățile din domeniul concurenței. |
| --- | --- |

(b)

a face schimb de informații și a dezvolta cooperarea între autoritățile din domeniul concurenței.

Articolul 15

Societatea informațională

(1)   Părțile, recunoscând că tehnologiile informației și comunicațiilor constituie elemente-cheie ale vieții moderne, de importanță vitală pentru dezvoltarea economică și socială, convin să facă schimb de opinii cu privire la politicile lor respective în acest domeniu.

(2)   În acest domeniu, cooperarea pune accentul, inter alia, pe:

| (a) | schimbul de opinii cu privire la diferitele aspecte ale societății informaționale, în special referitor la politicile și reglementările privind comunicarea electronică, inclusiv serviciul universal, licențele individuale și autorizările generale, protecția vieții private și a datelor cu caracter personal, precum și independența și eficiența autorității de reglementare; |
| --- | --- |

(a)

schimbul de opinii cu privire la diferitele aspecte ale societății informaționale, în special referitor la politicile și reglementările privind comunicarea electronică, inclusiv serviciul universal, licențele individuale și autorizările generale, protecția vieții private și a datelor cu caracter personal, precum și independența și eficiența autorității de reglementare;

| (b) | interconexiunea și interoperabilitatea rețelelor și serviciilor de cercetare, inclusiv într-un context regional; |
| --- | --- |

(b)

interconexiunea și interoperabilitatea rețelelor și serviciilor de cercetare, inclusiv într-un context regional;

| (c) | standardizarea și difuzarea de noi tehnologii ale informației și comunicațiilor; |
| --- | --- |

(c)

standardizarea și difuzarea de noi tehnologii ale informației și comunicațiilor;

| (d) | promovarea cooperării în materie de cercetare între părți în domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor; |
| --- | --- |

(d)

promovarea cooperării în materie de cercetare între părți în domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor;

| (e) | aspecte și chestiuni legate de securitatea tehnologiilor informației și comunicațiilor, inclusiv promovarea siguranței în mediul online, combaterea criminalității informatice și utilizarea necorespunzătoare a tehnologiilor informației și a tuturor mijloacelor mass-media electronice. |
| --- | --- |

(e)

aspecte și chestiuni legate de securitatea tehnologiilor informației și comunicațiilor, inclusiv promovarea siguranței în mediul online, combaterea criminalității informatice și utilizarea necorespunzătoare a tehnologiilor informației și a tuturor mijloacelor mass-media electronice.

(3)   Cooperarea între întreprinderi trebuie încurajată.

Articolul 16

Știință și tehnologie

Părțile încurajează, dezvoltă și facilitează activități de cooperare în domeniile științei și tehnologiei pentru scopuri pașnice, în conformitate cu Acordul între Comunitatea Europeană și Guvernul Republicii Coreea privind cooperarea științifică și tehnologică.

Articolul 17

Energie

(1)   Părțile recunosc importanța sectorului energiei pentru dezvoltarea economică și socială și depun toate eforturile, în limitele competențelor lor respective, pentru intensificarea cooperării în domeniu în vederea:

| (a) | diversificării surselor de energie vizând ameliorarea securității energetice și dezvoltarea de forme noi, durabile, inovatoare și regenerabile de energie, inclusiv, inter alia, biocombustibili și biomasă, energie eoliană și solară, precum și energie hidraulică; |
| --- | --- |

(a)

diversificării surselor de energie vizând ameliorarea securității energetice și dezvoltarea de forme noi, durabile, inovatoare și regenerabile de energie, inclusiv, inter alia, biocombustibili și biomasă, energie eoliană și solară, precum și energie hidraulică;

| (b) | sprijinirii elaborării de politici care să conducă la creșterea competitivității surselor de energie regenerabile; |
| --- | --- |

(b)

sprijinirii elaborării de politici care să conducă la creșterea competitivității surselor de energie regenerabile;

| (c) | utilizării raționale a energiei atât la nivelul ofertei, cât și la nivelul cererii prin promovarea eficienței energetice în producția, transportul, distribuția și utilizarea finală a energiei; |
| --- | --- |

(c)

utilizării raționale a energiei atât la nivelul ofertei, cât și la nivelul cererii prin promovarea eficienței energetice în producția, transportul, distribuția și utilizarea finală a energiei;

| (d) | promovării transferului de tehnologie în vederea unei producții durabile a energiei și a eficienței energetice; |
| --- | --- |

(d)

promovării transferului de tehnologie în vederea unei producții durabile a energiei și a eficienței energetice;

| (e) | intensificării consolidării capacității și a facilitării investițiilor în domeniul energetic, ținând seama de principiile transparenței, nediscriminării și compatibilității cu piața; |
| --- | --- |

(e)

intensificării consolidării capacității și a facilitării investițiilor în domeniul energetic, ținând seama de principiile transparenței, nediscriminării și compatibilității cu piața;

| (f) | promovării concurenței pe piața energiei; |
| --- | --- |

(f)

promovării concurenței pe piața energiei;

| (g) | schimbului de opinii cu privire la evoluțiile de pe piețele mondiale ale energiei, inclusiv la impactul asupra țărilor în curs de dezvoltare. |
| --- | --- |

(g)

schimbului de opinii cu privire la evoluțiile de pe piețele mondiale ale energiei, inclusiv la impactul asupra țărilor în curs de dezvoltare.

(2)   Pentru atingerea acestor obiective, părțile vor depune eforturi corespunzătoare pentru a promova, în special prin intermediul cadrului regional și internațional existent, următoarele activități de cooperare:

| (a) | cooperarea în elaborarea politicilor în domeniul energetic și schimbul de informații relevante pentru politicile în domeniul energetic; |
| --- | --- |

(a)

cooperarea în elaborarea politicilor în domeniul energetic și schimbul de informații relevante pentru politicile în domeniul energetic;

| (b) | schimbul de informații cu privire la situația și tendințele de pe piața energiei și din industria și tehnologia energetică; |
| --- | --- |

(b)

schimbul de informații cu privire la situația și tendințele de pe piața energiei și din industria și tehnologia energetică;

| (c) | realizarea de studii și cercetări comune; |
| --- | --- |

(c)

realizarea de studii și cercetări comune;

| (d) | creșterea schimburilor comerciale și a investițiilor în sectorul energetic. |
| --- | --- |

(d)

creșterea schimburilor comerciale și a investițiilor în sectorul energetic.

Articolul 18

Transporturi

(1)   Părțile se angajează să coopereze în toate sectoarele relevante ale politicii din domeniul transporturilor, inclusiv ale politicii integrate în domeniul transporturilor, pentru îmbunătățirea circulației mărfurilor și pasagerilor, promovarea siguranței și securității maritime și aeriene, protecția mediului și creșterea eficienței sistemelor lor de transport.

(2)   Cooperarea dintre părți în acest domeniu urmărește să promoveze:

| (a) | schimburi de informații cu privire la politicile și practicile în domeniul transporturilor ale celor două părți, în special cu privire la transportul urban, rural, aerian, maritim și pe căi navigabile interioare, inclusiv logistica aferentă, interconexiunea și interoperabilitatea rețelelor de transport multimodale, precum și cu privire la gestionarea drumurilor, a căilor ferate, a porturilor și a aeroporturilor; |
| --- | --- |

(a)

schimburi de informații cu privire la politicile și practicile în domeniul transporturilor ale celor două părți, în special cu privire la transportul urban, rural, aerian, maritim și pe căi navigabile interioare, inclusiv logistica aferentă, interconexiunea și interoperabilitatea rețelelor de transport multimodale, precum și cu privire la gestionarea drumurilor, a căilor ferate, a porturilor și a aeroporturilor;

| (b) | un dialog și acțiuni comune în domeniul transportului aerian în domenii de interes reciproc, inclusiv acordul privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene și analizarea posibilităților dezvoltării ulterioare a relațiilor, precum și o cooperare tehnică și de reglementare în domenii precum siguranța aviației, securitatea, protecția mediului, administrarea traficului aerian, aplicarea legislației din domeniul concurenței și reglementarea economică a industriei transportului aerian, în vederea sprijinirii convergenței în materie de reglementare și a îndepărtării obstacolelor din calea activităților economice. Pe această bază, părțile vor analiza posibilitatea unei cooperări mai ample în domeniul aviației civile; |
| --- | --- |

(b)

un dialog și acțiuni comune în domeniul transportului aerian în domenii de interes reciproc, inclusiv acordul privind anumite aspecte ale serviciilor aeriene și analizarea posibilităților dezvoltării ulterioare a relațiilor, precum și o cooperare tehnică și de reglementare în domenii precum siguranța aviației, securitatea, protecția mediului, administrarea traficului aerian, aplicarea legislației din domeniul concurenței și reglementarea economică a industriei transportului aerian, în vederea sprijinirii convergenței în materie de reglementare și a îndepărtării obstacolelor din calea activităților economice. Pe această bază, părțile vor analiza posibilitatea unei cooperări mai ample în domeniul aviației civile;

| (c) | cooperarea privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră din sectorul transporturilor; |
| --- | --- |

(c)

cooperarea privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră din sectorul transporturilor;

| (d) | cooperarea în contextul forurilor internaționale în domeniul transportului; |
| --- | --- |

(d)

cooperarea în contextul forurilor internaționale în domeniul transportului;

| (e) | punerea în aplicare a normelor în materie de securitate, siguranță și prevenire a poluării, în special în ceea ce privește transportul maritim și aerian, în conformitate cu convențiile internaționale din domeniu aplicabile ambelor părți, inclusiv cooperarea în forurile internaționale corespunzătoare, menită să asigure o mai bună asigurare a respectării aplicării reglementărilor internaționale. |
| --- | --- |

(e)

punerea în aplicare a normelor în materie de securitate, siguranță și prevenire a poluării, în special în ceea ce privește transportul maritim și aerian, în conformitate cu convențiile internaționale din domeniu aplicabile ambelor părți, inclusiv cooperarea în forurile internaționale corespunzătoare, menită să asigure o mai bună asigurare a respectării aplicării reglementărilor internaționale.

(3)   În ceea ce privește sistemul civil global de navigație prin satelit, părțile cooperează în conformitate cu Acordul de cooperare privind sistemul civil global de navigație prin satelit (GNSS) încheiat între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Coreea, pe de altă parte.

Articolul 19

Politica în domeniul transportului maritim

(1)   Părțile se angajează să urmărească obiectivul accesului liber, pe bază comercială, la piața și traficul maritim internațional bazat pe concurență loială, în conformitate cu dispozițiile din prezentul articol.

(2)   În vederea realizării obiectivului de la alineatul (1), părțile se angajează:

| (a) | să nu introducă dispoziții privind împărțirea încărcăturilor în cadrul viitoarelor acorduri bilaterale încheiate cu țări terțe cu privire la serviciile de transport maritim, inclusiv mărfuri solide și lichide în vrac și traficul de linie, și să nu activeze astfel de dispoziții privind împărțirea încărcăturilor în cazul în care acestea există în acorduri bilaterale încheiate anterior; |
| --- | --- |

(a)

să nu introducă dispoziții privind împărțirea încărcăturilor în cadrul viitoarelor acorduri bilaterale încheiate cu țări terțe cu privire la serviciile de transport maritim, inclusiv mărfuri solide și lichide în vrac și traficul de linie, și să nu activeze astfel de dispoziții privind împărțirea încărcăturilor în cazul în care acestea există în acorduri bilaterale încheiate anterior;

| (b) | să se abțină de a pune în aplicare, la intrarea în vigoare a prezentului acord, măsuri administrative, tehnice și legislative care ar putea avea efecte discriminatorii între proprii lor cetățeni sau întreprinderi și cei ai celeilalte părți în furnizarea serviciilor din transportul maritim internațional; |
| --- | --- |

(b)

să se abțină de a pune în aplicare, la intrarea în vigoare a prezentului acord, măsuri administrative, tehnice și legislative care ar putea avea efecte discriminatorii între proprii lor cetățeni sau întreprinderi și cei ai celeilalte părți în furnizarea serviciilor din transportul maritim internațional;

| (c) | să nu acorde navelor operate de cetățeni sau de întreprinderi ale celeilalte părți un tratament mai puțin favorabil decât cel acordat propriilor nave, cu privire la accesul în porturile deschise comerțului internațional, folosirea infrastructurilor și a serviciilor maritime auxiliare din aceste porturi, precum și redevențele și taxele aferente, infrastructurile vamale și alocarea posturilor de acostare și a instalațiilor de încărcare și de descărcare; |
| --- | --- |

(c)

să nu acorde navelor operate de cetățeni sau de întreprinderi ale celeilalte părți un tratament mai puțin favorabil decât cel acordat propriilor nave, cu privire la accesul în porturile deschise comerțului internațional, folosirea infrastructurilor și a serviciilor maritime auxiliare din aceste porturi, precum și redevențele și taxele aferente, infrastructurile vamale și alocarea posturilor de acostare și a instalațiilor de încărcare și de descărcare;

| (d) | să permită companiilor maritime ale celeilalte părți să aibă o prezență comercială pe teritoriul său cu scopul desfășurării de activități de agenție de transport maritim în condiții de înființare și funcționare nu mai puțin favorabile decât cele acordate propriilor sale întreprinderi sau filialelor ori sucursalelor întreprinderilor din oricare țară terță, oricare dintre acestea sunt mai bune. |
| --- | --- |

(d)

să permită companiilor maritime ale celeilalte părți să aibă o prezență comercială pe teritoriul său cu scopul desfășurării de activități de agenție de transport maritim în condiții de înființare și funcționare nu mai puțin favorabile decât cele acordate propriilor sale întreprinderi sau filialelor ori sucursalelor întreprinderilor din oricare țară terță, oricare dintre acestea sunt mai bune.

(3)   În sensul prezentului articol, accesul la piața maritimă internațională include, inter alia, dreptul furnizorilor de servicii de transport maritim internațional ai fiecărei părți de a presta servicii de transport „door-to-door” care comportă un parcurs maritim și, în acest scop, de a încheia contracte în mod direct cu furnizorii locali de servicii de transport altele decât transportul maritim pe teritoriul celeilalte părți, fără a aduce atingere restricțiilor în materie de naționalitate aplicabile cu privire la transportul de mărfuri și pasageri prin modurile de transport respective.

(4)   Dispozițiile prezentului articol se aplică întreprinderilor din Uniunea Europeană și întreprinderilor coreene. Beneficiare ale prezentului articol sunt, de asemenea, companiile de transport maritim înființate în afara Uniunii Europene sau a Republicii Coreea și controlate de cetățeni ai unui stat membru sau ai Republicii Coreea, cu condiția ca navele lor să fie înregistrate în statul membru respectiv sau în Republica Coreea în conformitate cu legislațiile lor respective.

(5)   Chestiunea desfășurării de activități de agenție de transport maritim în Uniunea Europeană și în Republica Coreea este tratată, după caz, de acorduri specifice.

(6)   Părțile continuă dialogul cu privire la politica din domeniul transportului maritim.

Articolul 20

Politica privind protecția consumatorului

Părțile se angajează să coopereze cu privire la politica de protecție a consumatorului pentru a garanta un nivel înalt de protecție a consumatorilor. În privința cooperării în domeniu, părțile convin că aceasta poate include, în măsura posibilului:

| (a) | creșterea compatibilității legislației în materie de protecție a consumatorului pentru a evita barierele din calea comerțului, asigurând în același timp un nivel înalt de protecție a consumatorilor; |
| --- | --- |

(a)

creșterea compatibilității legislației în materie de protecție a consumatorului pentru a evita barierele din calea comerțului, asigurând în același timp un nivel înalt de protecție a consumatorilor;

| (b) | promovarea schimburilor de informații privind sistemele de protecție a consumatorilor, inclusiv privind legislația în domeniu, siguranța produselor pentru consumatori, asigurarea respectării aplicării legislației în domeniu, instruirea și abilitarea consumatorilor, precum și despăgubirea acestora; |
| --- | --- |

(b)

promovarea schimburilor de informații privind sistemele de protecție a consumatorilor, inclusiv privind legislația în domeniu, siguranța produselor pentru consumatori, asigurarea respectării aplicării legislației în domeniu, instruirea și abilitarea consumatorilor, precum și despăgubirea acestora;

| (c) | încurajarea dezvoltării asociațiilor independente de consumatori și a contactelor între reprezentanții consumatorilor. |
| --- | --- |

(c)

încurajarea dezvoltării asociațiilor independente de consumatori și a contactelor între reprezentanții consumatorilor.

TITLUL V

COOPERAREA ÎN DOMENIUL DEZVOLTĂRII DURABILE

Articolul 21

Sănătate

(1)   Părțile convin să încurajeze cooperarea reciprocă și schimburile de informații în domeniul sănătății și al gestionării eficace a problemelor de sănătate transfrontaliere.

(2)   Părțile urmăresc promovarea schimburilor de informații și a cooperării reciproce, inter alia, după cum urmează:

| (a) | schimburi de informații cu privire la supravegherea bolilor infecțioase, inclusiv pandemia de gripă, precum și cu privire la avertizarea rapidă și contramăsuri; |
| --- | --- |

(a)

schimburi de informații cu privire la supravegherea bolilor infecțioase, inclusiv pandemia de gripă, precum și cu privire la avertizarea rapidă și contramăsuri;

| (b) | schimburi de informații privind strategiile în materie de sănătate și planurile de sănătate publică; |
| --- | --- |

(b)

schimburi de informații privind strategiile în materie de sănătate și planurile de sănătate publică;

| (c) | schimburi de informații privind politicile de promovare a sănătății, precum campaniile de luptă împotriva tabagismului, prevenirea obezității și controlul bolilor; |
| --- | --- |

(c)

schimburi de informații privind politicile de promovare a sănătății, precum campaniile de luptă împotriva tabagismului, prevenirea obezității și controlul bolilor;

| (d) | în măsura posibilului, schimburi de informații în domeniul siguranței și autorizării farmaceutice; |
| --- | --- |

(d)

în măsura posibilului, schimburi de informații în domeniul siguranței și autorizării farmaceutice;

| (e) | în măsura posibilului, schimburi de informații, precum și cercetare comună în domeniul siguranței alimentare, cum ar fi legislația și reglementările în domeniul alimentar, avertizările în caz de urgență etc.; |
| --- | --- |

(e)

în măsura posibilului, schimburi de informații, precum și cercetare comună în domeniul siguranței alimentare, cum ar fi legislația și reglementările în domeniul alimentar, avertizările în caz de urgență etc.;

| (f) | cooperare privind aspecte legate de cercetare și dezvoltare, precum tratamentele avansate și medicamentele orfane inovatoare; |
| --- | --- |

(f)

cooperare privind aspecte legate de cercetare și dezvoltare, precum tratamentele avansate și medicamentele orfane inovatoare;

| (g) | schimburi de informații și cooperare cu privire la politica în materie de date medicale electronice. |
| --- | --- |

(g)

schimburi de informații și cooperare cu privire la politica în materie de date medicale electronice.

(3)   Părțile se angajează să promoveze punerea în aplicare a acordurilor internaționale în domeniul sănătății, precum regulamentele sanitare internaționale și Convenția-cadru pentru controlul tutunului.

Articolul 22

Ocuparea forței de muncă și afaceri sociale

(1)   Părțile convin să intensifice cooperarea în domeniul ocupării forței de muncă și al afacerilor sociale, inclusiv în contextul globalizării și al schimbărilor demografice. Sunt necesare eforturi pentru promovarea cooperării și a schimburilor de informații și de experiență cu privire la ocuparea forței de muncă și la aspecte privind munca. Domeniile de cooperare pot cuprinde coeziunea regională și socială, integrarea socială, sistemele de securitate socială, dezvoltarea abilităților de-a lungul vieți, sănătatea și siguranța la locul de muncă, egalitatea de șanse între femei și bărbați și munca decentă.

(2)   Părțile reafirmă necesitatea sprijinirii procesului de globalizare benefic pentru toți, a promovării unei ocupări integrale și productive a forței de muncă, precum și a muncii decente ca element esențial al dezvoltării durabile și al reducerii sărăciei.

(3)   Părțile își reafirmă angajamentele de a respecta, a promova și a atinge standardele sociale și privind forța de muncă recunoscute la nivel internațional, definite în special în Declarația OIM privind drepturile și principiile fundamentale ale muncii.

(4)   Formele de cooperare pot cuprinde, inter alia, programe și proiecte specifice, convenite de comun acord, precum și dialog, cooperare și inițiative pe subiecte de interes comun la nivel bilateral sau multilateral.

Articolul 23

Mediul și resursele naturale

(1)   Părțile convin în legătură cu necesitatea de a conserva, precum și de a gestiona în mod durabil resursele naturale și diversitatea biologică, elemente esențiale pentru dezvoltarea generațiilor prezente și viitoare.

(2)   Părțile se angajează să continue și să-și consolideze cooperarea cu privire la protecția mediului, inclusiv în context regional, în special în ceea ce privește:

| (a) | schimbările climatice și eficiența energetică; |
| --- | --- |

(a)

schimbările climatice și eficiența energetică;

| (b) | sensibilizarea privind chestiuni de mediu; |
| --- | --- |

(b)

sensibilizarea privind chestiuni de mediu;

| (c) | participarea la acordurile multilaterale referitoare la mediu și punerea lor în aplicare, inclusiv acordurile privind biodiversitatea și biosecuritatea și Convenția privind comerțul internațional cu specii ale faunei și florei sălbatice pe cale de dispariție; |
| --- | --- |

(c)

participarea la acordurile multilaterale referitoare la mediu și punerea lor în aplicare, inclusiv acordurile privind biodiversitatea și biosecuritatea și Convenția privind comerțul internațional cu specii ale faunei și florei sălbatice pe cale de dispariție;

| (d) | promovarea tehnologiilor, produselor și serviciilor ecologice, inclusiv sisteme de gestionare a mediului și de etichetare ecologică; |
| --- | --- |

(d)

promovarea tehnologiilor, produselor și serviciilor ecologice, inclusiv sisteme de gestionare a mediului și de etichetare ecologică;

| (e) | prevenirea traficului transfrontalier clandestin de substanțe și deșeuri periculoase și de alte tipuri de deșeuri; |
| --- | --- |

(e)

prevenirea traficului transfrontalier clandestin de substanțe și deșeuri periculoase și de alte tipuri de deșeuri;

| (f) | controlul conservării, poluării și degradării mediului de coastă și marin; |
| --- | --- |

(f)

controlul conservării, poluării și degradării mediului de coastă și marin;

| (g) | participarea locală la protecția mediului ca element esențial al dezvoltării durabile; |
| --- | --- |

(g)

participarea locală la protecția mediului ca element esențial al dezvoltării durabile;

| (h) | gestionarea solurilor și a terenurilor; |
| --- | --- |

(h)

gestionarea solurilor și a terenurilor;

| (i) | schimburi de informații, precum și de experiență și practici. |
| --- | --- |

(i)

schimburi de informații, precum și de experiență și practici.

(3)   Concluziile Reuniunii mondiale la nivel înalt privind dezvoltarea durabilă, precum și punerea în aplicare a acordurilor multilaterale relevante referitoare la mediu sunt luate în considerare, după caz.

Articolul 24

Schimbările climatice

(1)   Părțile recunosc amenințarea comună la nivel mondial reprezentată de schimbările climatice și necesitatea adoptării de măsuri de reducere a emisiilor pentru a stabiliza concentrațiile de gaze cu efect de seră din atmosferă la un nivel care să împiedice orice interferențe antropice periculoase cu sistemul climatic. În temeiul competențelor lor respective și fără a aduce atingere dezbaterilor privind schimbările climatice din alte foruri, cum ar fi Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), părțile îmbunătățesc cooperarea în acest domeniu. Această cooperare vizează:

| (a) | combaterea schimbărilor climatice, cu scopul general al unei tranziții rapide către o societate cu emisii reduse de dioxid de carbon, prin măsuri de atenuare și de adaptare corespunzătoare la nivel național; |
| --- | --- |

(a)

combaterea schimbărilor climatice, cu scopul general al unei tranziții rapide către o societate cu emisii reduse de dioxid de carbon, prin măsuri de atenuare și de adaptare corespunzătoare la nivel național;

| (b) | promovarea unei utilizări eficiente a resurselor, inter alia prin utilizarea răspândită a celor mai bune tehnologii cu emisii reduse de dioxid de carbon, disponibile și viabile din punct de vedere economic, precum și a standardelor pentru atenuare și adaptare; |
| --- | --- |

(b)

promovarea unei utilizări eficiente a resurselor, inter alia prin utilizarea răspândită a celor mai bune tehnologii cu emisii reduse de dioxid de carbon, disponibile și viabile din punct de vedere economic, precum și a standardelor pentru atenuare și adaptare;

| (c) | schimburi de experiență și de informații cu privire la avantajele și structura schemelor de comercializare; |
| --- | --- |

(c)

schimburi de experiență și de informații cu privire la avantajele și structura schemelor de comercializare;

| (d) | dezvoltarea instrumentelor de finanțare ale sectorului public și privat, inclusiv instrumentele pieței și parteneriatele public-privat, care ar putea sprijini în mod efectiv măsurile de combatere a schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

(d)

dezvoltarea instrumentelor de finanțare ale sectorului public și privat, inclusiv instrumentele pieței și parteneriatele public-privat, care ar putea sprijini în mod efectiv măsurile de combatere a schimbărilor climatice;

| (e) | colaborarea privind cercetarea, dezvoltarea, difuzarea, desfășurarea și transferul tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon cu scopul de a atenua emisiile de gaze cu efect de seră, menținând în același timp creșterea economică; |
| --- | --- |

(e)

colaborarea privind cercetarea, dezvoltarea, difuzarea, desfășurarea și transferul tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon cu scopul de a atenua emisiile de gaze cu efect de seră, menținând în același timp creșterea economică;

| (f) | schimburi de experiență și expertiză, după caz, în monitorizarea și analizarea efectelor emisiilor de gaze cu efect de seră și în dezvoltarea de programe de atenuare și adaptare; |
| --- | --- |

(f)

schimburi de experiență și expertiză, după caz, în monitorizarea și analizarea efectelor emisiilor de gaze cu efect de seră și în dezvoltarea de programe de atenuare și adaptare;

| (g) | susținerea, după caz, a măsurilor de atenuare și adaptare din țările în curs de dezvoltare, inclusiv prin intermediul mecanismelor flexibile ale Protocolului de la Kyoto. |
| --- | --- |

(g)

susținerea, după caz, a măsurilor de atenuare și adaptare din țările în curs de dezvoltare, inclusiv prin intermediul mecanismelor flexibile ale Protocolului de la Kyoto.

(2)   În aceste scopuri, părțile convin să intensifice dialogul și cooperarea la nivel politic, strategic și tehnic.

Articolul 25

Agricultură, dezvoltare rurală și silvicultură

Părțile convin să încurajeze cooperarea în domeniul agriculturii, dezvoltării rurale și silviculturii. Părțile vor face schimb de informații și vor dezvolta cooperarea, în special cu privire la:

| (a) | politica agricolă și forestieră și perspectivele generale ale agriculturii și silviculturii pe plan internațional; |
| --- | --- |

(a)

politica agricolă și forestieră și perspectivele generale ale agriculturii și silviculturii pe plan internațional;

| (b) | înregistrarea și protecția indicațiilor geografice; |
| --- | --- |

(b)

înregistrarea și protecția indicațiilor geografice;

| (c) | producția ecologică; |
| --- | --- |

(c)

producția ecologică;

| (d) | cercetarea în domeniul agriculturii și silviculturii; |
| --- | --- |

(d)

cercetarea în domeniul agriculturii și silviculturii;

| (e) | politica de dezvoltare în zonele rurale, în special diversificarea și restructurarea sectoarelor agricole; |
| --- | --- |

(e)

politica de dezvoltare în zonele rurale, în special diversificarea și restructurarea sectoarelor agricole;

| (f) | agricultura durabilă, silvicultura și integrarea cerințelor privind protecția mediului în politica agricolă; |
| --- | --- |

(f)

agricultura durabilă, silvicultura și integrarea cerințelor privind protecția mediului în politica agricolă;

| (g) | legăturile dintre agricultură, silvicultură și mediu și politica de dezvoltare pentru zonele rurale; |
| --- | --- |

(g)

legăturile dintre agricultură, silvicultură și mediu și politica de dezvoltare pentru zonele rurale;

| (h) | activități de promovare a produselor alimentare agricole; |
| --- | --- |

(h)

activități de promovare a produselor alimentare agricole;

| (i) | gestionarea durabilă a pădurilor pentru a preveni defrișările și pentru a încuraja crearea de suprafețe împădurite noi, inclusiv ținând seama de interesele țărilor în curs de dezvoltare care exportă lemn. |
| --- | --- |

(i)

gestionarea durabilă a pădurilor pentru a preveni defrișările și pentru a încuraja crearea de suprafețe împădurite noi, inclusiv ținând seama de interesele țărilor în curs de dezvoltare care exportă lemn.

Articolul 26

Mediul marin și pescuitul

Părțile încurajează cooperarea privind mediul marin și pescuitul, la nivel bilateral și multilateral, în special pentru promovarea dezvoltării și gestiunii durabile și responsabile a pescuitului și a mediului marin. Domeniile de cooperare pot avea drept obiect:

| (a) | schimburi de informații; |
| --- | --- |

(a)

schimburi de informații;

| (b) | susținerea unei politici durabile și responsabile pe termen lung a pescuitului și a mediului marin, în special în ceea ce privește conservarea și gestionarea resurselor de coastă și marine; și |
| --- | --- |

(b)

susținerea unei politici durabile și responsabile pe termen lung a pescuitului și a mediului marin, în special în ceea ce privește conservarea și gestionarea resurselor de coastă și marine; și

| (c) | promovarea eforturilor de prevenire și combatere a pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat. |
| --- | --- |

(c)

promovarea eforturilor de prevenire și combatere a pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat.

Articolul 27

Asistență pentru dezvoltare

(1)   Părțile convin să facă schimb de informații cu privire la politicile lor privind asistența pentru dezvoltare în vederea stabilirii unui dialog periodic cu privire la obiectivele acestor politici și programele aferente privind ajutorul pentru dezvoltare în țările terțe. Părțile vor analiza măsura în care o cooperare mai substanțială este posibilă, în conformitate cu legislațiile lor respective și cu condițiile aplicabile implementării acestor programe.

(2)   Părțile își reafirmă angajamentul față de Declarația de la Paris din 2005 privind eficacitatea ajutorului și convin să consolideze cooperarea în vederea îmbunătățirii în continuare a performanțelor în domeniul dezvoltării.

TITLUL VI

COOPERAREA ÎN DOMENIUL EDUCAȚIEI ȘI CULTURII

Articolul 28

Cooperarea în cultură, informare, comunicare, audiovizual și mass-media

(1)   Părțile convin să promoveze cooperarea pentru a spori înțelegerea reciprocă și cunoașterea culturilor lor respective.

(2)   Părțile se angajează să ia măsuri corespunzătoare cu scopul de a promova schimburile culturale, precum și de a desfășura inițiative comune în domeniu.

(3)   Părțile convin să coopereze îndeaproape în cadrul forurilor internaționale în domeniu, cum ar fi Organizația Națiunilor Unite pentru Educație, Știință și Cultură (UNESCO) și ASEM, pentru a urmări obiective comune și pentru a promova diversitatea culturală, respectând dispozițiile Convenției UNESCO privind protecția și promovarea diversității formelor de expresie culturală.

(4)   Părțile vor analiza mijloacele de încurajare a schimburilor, cooperării și dialogului între instituțiile relevante din domeniile audiovizualului și mass-mediei.

Articolul 29

Educație

(1)   Părțile recunosc contribuția crucială a educației și formării la dezvoltarea resurselor umane capabile să participe la economia globală bazată pe cunoaștere și recunosc că au interese comune în ceea ce privește cooperarea în educație și formare.

(2)   În conformitate cu interesele lor reciproce și cu obiectivele politicilor lor în materie de educație, părțile se angajează să susțină în comun activități de cooperare adecvate în domeniul educației, formării și tineretului, cu un accent deosebit pe învățământul superior. Această cooperare poate lua, în special, următoarele forme:

| (a) | susținerea proiectelor comune de cooperare între instituțiile de educație și formare din Uniunea Europeană și din Republica Coreea, în vederea promovării dezvoltării planurilor de învățământ, a programelor comune de studii și a mobilității studenților; |
| --- | --- |

(a)

susținerea proiectelor comune de cooperare între instituțiile de educație și formare din Uniunea Europeană și din Republica Coreea, în vederea promovării dezvoltării planurilor de învățământ, a programelor comune de studii și a mobilității studenților;

| (b) | dialogul, studiile și schimburile de informații și expertiză în domeniul politicii privind educația; |
| --- | --- |

(b)

dialogul, studiile și schimburile de informații și expertiză în domeniul politicii privind educația;

| (c) | promovarea schimbului de studenți, de personal universitar și administrativ din instituțiile de învățământ superior, precum și de lucrători în domeniul tineretului, inclusiv prin punerea în aplicare a programului Erasmus Mundus; |
| --- | --- |

(c)

promovarea schimbului de studenți, de personal universitar și administrativ din instituțiile de învățământ superior, precum și de lucrători în domeniul tineretului, inclusiv prin punerea în aplicare a programului Erasmus Mundus;

| (d) | cooperarea în sectoarele educaționale de interes comun. |
| --- | --- |

(d)

cooperarea în sectoarele educaționale de interes comun.

TITLUL VII

COOPERAREA ÎN DOMENIUL JUSTIȚIEI, LIBERTĂȚII ȘI SECURITĂȚII

Articolul 30

Statul de drept

În cadrul cooperării în domeniul justiției, libertății și securității, părțile acordă o importanță specială promovării statului de drept, inclusiv a independenței aparatului judiciar, a accesului la justiție și a dreptului la un proces echitabil.

Articolul 31

Cooperare juridică

(1)   Părțile convin să dezvolte o cooperare judiciară în materie civilă și comercială, în special în ceea ce privește ratificarea și aplicarea convențiilor multilaterale privind cooperarea judiciară în materie civilă, inclusiv convențiile Conferinței de la Haga privind dreptul internațional privat în domeniul cooperării juridice internaționale și al litigiilor, precum și al protecției copilului.

(2)   Părțile convin să faciliteze și să încurajeze soluționarea arbitrată a litigiilor comerciale civile și private, atunci când este posibil, conform instrumentelor internaționale aplicabile.

(3)   În ceea ce privește cooperarea judiciară în materie penală, părțile vor depune eforturi în vederea consolidării dispozițiilor privind asistența juridică reciprocă și extrădarea. Aceasta ar include, după caz, aderarea la instrumentele internaționale relevante ale Organizației Națiunilor Unite și punerea în aplicare a acestora, inclusiv Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale menționat la articolul 6 din prezentul acord.

Articolul 32

Protecția datelor cu caracter personal

(1)   Părțile convin să coopereze în vederea îmbunătățirii nivelului de protecție a datelor cu caracter personal la cele mai înalte standarde internaționale, precum cele conținute în orientările ONU privind reglementarea fișierelor informatizate de date cu caracter personal (Rezoluția 45/95 a Adunării Generale a ONU din 14 decembrie 1990).

(2)   Cooperarea în materie de protecție a datelor cu caracter personal poate cuprinde, inter alia, schimburi de informații și de expertiză.

Articolul 33

Migrațiune

(1)   Părțile convin să consolideze și să intensifice cooperarea în domeniile migrației ilegale, traficului de imigranți și traficului de persoane, precum și includerea problemelor de migrație în strategiile naționale de dezvoltare economică și socială a regiunilor de origine ale migranților.

(2)   În cadrul cooperării pentru prevenirea și controlul imigrației ilegale, părțile convin să își readmită resortisanții prezenți ilegal pe teritoriul celeilalte părți. În acest scop, părțile vor elibera propriilor resortisanți documentele de identitate corespunzătoare. În cazul în care există un dubiu privind naționalitatea unei persoane, părțile convin să îi identifice pe presupușii lor resortisanți.

(3)   Părțile se angajează să încheie, în cazul în care este necesar, un acord care să reglementeze obligațiile specifice privind readmisia propriilor resortisanți. Acordul va aborda de asemenea condițiile referitoare la resortisanții altor țări și la apatrizi.

Articolul 34

Combaterea drogurilor ilegale

(1)   În conformitate cu legislațiile și reglementările lor respective, părțile își propun să reducă oferta, traficul și cererea de droguri ilegale și impactul lor asupra consumatorilor de droguri și asupra societății în ansamblu, precum și să prevină într-un mod mai eficace deturnarea precursorilor de droguri utilizați la fabricarea ilicită de stupefiante și de substanțe psihotrope. În cadrul cooperării lor, părțile asigură o abordare globală și echilibrată în urmărirea acestui obiectiv, prin intermediul unor reglementări ale pieței licite, al unor acțiuni eficace și al coordonării între autoritățile competente, inclusiv între cele din sectoarele sănătății, educației, justiției, respectării aplicării legii și din sectorul social.

(2)   Părțile convin asupra mijloacelor de cooperare în vederea atingerii acestor obiective. Acțiunile se bazează pe principii stabilite de comun acord, în conformitate cu convențiile internaționale din domeniu și cu Declarația politică și Declarația specială privind principiile directoare pentru reducerea cererii de droguri, adoptate în cadrul celei de a 20-a sesiuni speciale a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite privind drogurile, din iunie 1998.

Articolul 35

Combaterea criminalității organizate și a corupției

Părțile convin să coopereze și să contribuie la lupta împotriva criminalității organizate economice și financiare, precum și împotriva corupției, contrafacerii și tranzacțiilor ilegale, cu respectarea deplină a obligațiilor reciproce asumate în domeniu de către cele două părți pe plan internațional, inclusiv cooperarea eficace pentru recuperarea activelor sau a fondurilor provenite din actele de corupție. Părțile vor promova punerea în aplicare a Convenției ONU privind criminalitatea transnațională organizată și protocoalele adiționale, precum și a Convenției ONU împotriva corupției.

Articolul 36

Combaterea spălării de bani și a finanțării terorismului

(1)   Părțile convin asupra necesității de a acționa și de a coopera pentru a preveni utilizarea sistemelor lor financiare pentru spălarea veniturilor rezultate din activități criminale, cum ar fi traficul de droguri și corupția, precum și pentru finanțarea terorismului. Cooperarea cuprinde și recuperarea activelor sau a fondurilor provenite din acțiuni criminale.

(2)   Părțile pot face schimb de informații utile în cadrul legislațiilor lor respective și pot aplica norme corespunzătoare de combatere a spălării de bani și a finanțării terorismului echivalente cu cele adoptate de organismele internaționale competente care acționează în acest domeniu, cum ar fi Grupul de acțiune financiară în domeniul spălării de bani (GAFI).

Articolul 37

Combaterea infracționalității informatice

(1)   Părțile își vor consolida cooperarea pentru a preveni și a combate infracționalitatea în materie de tehnologii înalte, ciberspațiu și electronică, precum și difuzarea de conținut cu caracter terorist prin intermediul internetului, prin schimburi de informații și de experiențe practice în conformitate cu legislațiile lor naționale și în limitele responsabilității lor.

(2)   Părțile vor face schimb de informații în domeniile educației și formării anchetatorilor în domeniul infracționalității informatice, investigării infracționalității informatice și expertizei criminalistice a suporturilor digitale.

Articolul 38

Cooperarea pentru asigurarea respectării aplicării legii

Părțile convin să coopereze la nivelul autorităților, agențiilor și serviciilor de asigurarea a respectării aplicării legii și să contribuie la stoparea și eliminarea amenințărilor legate de infracționalitatea transnațională comune părților. Cooperarea între autoritățile, agențiile și serviciile de asigurare a respectării aplicării legii poate lua forma asistenței reciproce în materie de investigații, schimburi de tehnici de investigare, educare și formare comună a personalului din domeniul asigurării respectării aplicării legii și a oricărui alt tip de activități comune și de asistență, după cum au convenit părțile.

TITLUL VIII

COOPERAREA ÎN ALTE DOMENII

Articolul 39

Turism

Părțile se angajează să instituie cooperarea în domeniul turismului, în vederea îmbunătățirii înțelegerii reciproce și a promovării unei dezvoltări echilibrate și durabile a turismului.

Această cooperare poate lua, în special, următoarele forme:

| (a) | schimburi de informații privind chestiuni de interes comun referitoare la turism; |
| --- | --- |

(a)

schimburi de informații privind chestiuni de interes comun referitoare la turism;

| (b) | organizarea de evenimente în domeniul turismului; |
| --- | --- |

(b)

organizarea de evenimente în domeniul turismului;

| (c) | schimburi în domeniul turismului; |
| --- | --- |

(c)

schimburi în domeniul turismului;

| (d) | cooperare în conservarea și gestionarea patrimoniului cultural; |
| --- | --- |

(d)

cooperare în conservarea și gestionarea patrimoniului cultural;

| (e) | cooperare în gestionarea turismului. |
| --- | --- |

(e)

cooperare în gestionarea turismului.

Articolul 40

Societatea civilă

Părțile recunosc rolul și contribuția potențială a unei societăți civile organizate la dialogul și procesul de cooperare prevăzut în cadrul prezentului acord și convin să promoveze un dialog eficace cu societatea civilă organizată, precum și participarea efectivă a acesteia.

Articolul 41

Administrația publică

Părțile convin să coopereze prin schimbul de experiență și bune practici, pe baza eforturilor existente, cu privire la modernizarea administrației lor publice în domenii precum:

| (a) | îmbunătățirea eficienței organizatorice; |
| --- | --- |

(a)

îmbunătățirea eficienței organizatorice;

| (b) | consolidarea eficacității instituțiilor în ceea ce privește prestările de servicii; |
| --- | --- |

(b)

consolidarea eficacității instituțiilor în ceea ce privește prestările de servicii;

| (c) | asigurarea unei gestionări transparente a resurselor publice și a responsabilității; |
| --- | --- |

(c)

asigurarea unei gestionări transparente a resurselor publice și a responsabilității;

| (d) | îmbunătățirea cadrului juridic și instituțional; |
| --- | --- |

(d)

îmbunătățirea cadrului juridic și instituțional;

| (e) | elaborarea și punerea în aplicare a politicilor. |
| --- | --- |

(e)

elaborarea și punerea în aplicare a politicilor.

Articolul 42

Statistici

(1)   Părțile își dezvoltă și își consolidează cooperarea în chestiuni de statistică, contribuind prin aceasta la obiectivul pe termen lung de a furniza date statistice în timp util, comparabile la nivel internațional și fiabile. Se estimează că sistemele statistice durabile, eficiente și independente din punct de vedere profesional vor produce informații relevante pentru cetățenii, întreprinderile și factorii de decizie ai părților, permițându-le acestora să ia decizii în cunoștință de cauză. Părțile fac schimb, inter alia, de informații și experiență și dezvoltă cooperarea ținând seama de experiența deja acumulată.

Cooperarea are drept scop:

| (a) | armonizarea progresivă între sistemele statistice ale ambelor părți; |
| --- | --- |

(a)

armonizarea progresivă între sistemele statistice ale ambelor părți;

| (b) | parametrarea schimbului de date dintre părți ținând seama de aplicarea metodologiilor internaționale relevante; |
| --- | --- |

(b)

parametrarea schimbului de date dintre părți ținând seama de aplicarea metodologiilor internaționale relevante;

| (c) | îmbunătățirea capacității profesionale a personalului din domeniul statisticii pentru a-i permite să aplice standardele statistice relevante; |
| --- | --- |

(c)

îmbunătățirea capacității profesionale a personalului din domeniul statisticii pentru a-i permite să aplice standardele statistice relevante;

| (d) | promovarea schimbului de experiență dintre părți privind dezvoltarea expertizei în domeniul statistic. |
| --- | --- |

(d)

promovarea schimbului de experiență dintre părți privind dezvoltarea expertizei în domeniul statistic.

(2)   Formele de cooperare pot cuprinde, inter alia, programe și proiecte specifice, convenite de comun acord, precum și dialog, cooperare și inițiative pe subiecte de interes comun la nivel bilateral sau multilateral.

TITLUL IX

CADRU INSTITUȚIONAL

Articolul 43

Alte acorduri

(1)   Acordul-cadru de comerț și cooperare dintre Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Coreea, pe de altă parte, semnat la Luxemburg la 28 octombrie 1996 și care a intrat în vigoare la 1 aprilie 2001, se abrogă.

(2)   Prezentul acord actualizează și înlocuiește acordul sus-menționat. Trimiterile la acordul sus-menționat din toate celelalte acorduri dintre părți se interpretează ca trimiteri la prezentul acord.

(3)   Părțile pot completa prezentul acord prin încheierea de acorduri specifice în orice domeniu de cooperare care se încadrează în domeniul de aplicare a acestuia. Astfel de acorduri specifice fac parte integrantă din relațiile bilaterale globale reglementate de prezentul acord și fac parte dintr-un cadru instituțional comun.

(4)   Acordurile existente referitoare la domenii de cooperare specifice care se încadrează în domeniul de aplicare a prezentului acord se consideră de asemenea ca făcând parte din relațiile bilaterale globale reglementate de prezentul acord și ca făcând parte dintr-un cadru instituțional comun.

Articolul 44

Comitetul mixt

(1)   În temeiul prezentului acord, părțile instituie un comitet mixt alcătuit din reprezentanți ai membrilor Consiliului Uniunii Europene și reprezentanți ai Comisiei Europene, pe de o parte, și din reprezentanți ai Republicii Coreea, pe de altă parte.

(2)   Consultările au loc în cadrul comitetului mixt pentru a facilita punerea în aplicare a prezentului acord și pentru a urmări obiectivele generale ale acestuia, precum și pentru a menține o coerență globală a relațiilor și pentru a garanta funcționarea corectă a oricărui alt acord încheiat între părți.

(3)   Comitetul mixt:

| (a) | asigură funcționarea corespunzătoare a prezentului acord; |
| --- | --- |

(a)

asigură funcționarea corespunzătoare a prezentului acord;

| (b) | monitorizează dezvoltarea unei relații globale între părți; |
| --- | --- |

(b)

monitorizează dezvoltarea unei relații globale între părți;

| (c) | solicită, după caz, informații de la comitete sau de la alte organisme instituite în cadrul altor acorduri care se încadrează în domeniul de aplicare al cadrului instituțional comun și analizează orice raport prezentat de către acestea; |
| --- | --- |

(c)

solicită, după caz, informații de la comitete sau de la alte organisme instituite în cadrul altor acorduri care se încadrează în domeniul de aplicare al cadrului instituțional comun și analizează orice raport prezentat de către acestea;

| (d) | face schimb de opinii și face sugestii cu privire la orice chestiune de interes comun, inclusiv acțiuni viitoare și resursele disponibile pentru realizarea acestora; |
| --- | --- |

(d)

face schimb de opinii și face sugestii cu privire la orice chestiune de interes comun, inclusiv acțiuni viitoare și resursele disponibile pentru realizarea acestora;

| (e) | stabilește prioritățile în legătură cu obiectivele prezentului acord; |
| --- | --- |

(e)

stabilește prioritățile în legătură cu obiectivele prezentului acord;

| (f) | caută metodele adecvate de evitare a problemelor care pot apărea în domeniile cuprinse în prezentul acord; |
| --- | --- |

(f)

caută metodele adecvate de evitare a problemelor care pot apărea în domeniile cuprinse în prezentul acord;

| (g) | soluționează prin consens orice diferend care apare în legătură cu aplicarea sau cu interpretarea prezentului acord, în conformitate cu articolul 45 alineatul (3); |
| --- | --- |

(g)

soluționează prin consens orice diferend care apare în legătură cu aplicarea sau cu interpretarea prezentului acord, în conformitate cu articolul 45 alineatul (3);

| (h) | examinează toate informațiile prezentate de către una dintre părți cu privire la neexecutarea obligațiilor și se consultă cu cealaltă parte pentru a căuta o soluție acceptabilă pentru ambele părți în conformitate cu articolul 45 alineatul (3). |
| --- | --- |

(h)

examinează toate informațiile prezentate de către una dintre părți cu privire la neexecutarea obligațiilor și se consultă cu cealaltă parte pentru a căuta o soluție acceptabilă pentru ambele părți în conformitate cu articolul 45 alineatul (3).

(4)   Comitetul mixt se va reuni de obicei o dată pe an, alternativ la Bruxelles și la Seul. La solicitarea oricărei părți, se convocă reuniuni speciale. Președinția comitetului mixt este asigurată alternativ de fiecare dintre părți. În mod obișnuit, comitetul se reunește la nivel de înalți funcționari.

Articolul 45

Modalități de punere în aplicare

(1)   Părțile adoptă orice măsură generală sau specifică necesară pentru a-și îndeplini obligațiile în temeiul prezentului acord și asigură respectarea obiectivelor prevăzute în prezentul acord.

(2)   Punerea în aplicare se realizează prin consens și dialog. Cu toate acestea, în cazul în care există vreo divergență de opinii în legătură cu aplicarea sau interpretarea prezentului acord, oricare dintre părți se adresează comitetului mixt.

(3)   În cazul în care oricare dintre părți consideră că cealaltă parte nu și-a îndeplinit obligațiile în temeiul prezentului acord, aceasta poate adopta măsuri corespunzătoare în conformitate cu dreptul internațional. Înainte de a proceda astfel, cu excepția cazurilor de urgență specială, partea respectivă prezintă toate informațiile necesare comitetului mixt pentru a permite o examinare aprofundată a situației. Părțile se consultă cu comitetul mixt și, cu acordul ambelor părți, astfel de consultări pot fi facilitate de către un mediator desemnat de comitetul mixt.

(4)   În cazuri de urgență specială, măsura este imediat notificată celeilalte părți. La solicitarea celeilalte părți, consultările au loc pentru o perioadă de până la douăzeci (20) de zile. După această perioadă, măsura se aplică. În acest caz, cealaltă parte poate solicita arbitrajul în conformitate cu articolul 46 în vederea examinării oricărui aspect al măsurii sau a bazei pentru aceasta.

Articolul 46

Procedura de arbitraj

(1)   Instanța arbitrală este alcătuită din trei (3) arbitri. Fiecare parte desemnează un arbitru, iar comitetul mixt desemnează un al treilea arbitru în termen de paisprezece (14) zile, după caz, la solicitarea oricăreia dintre părți în vederea arbitrajului. Desemnarea unui arbitru de către o parte este notificată imediat celeilalte părți în scris pe căi diplomatice. Arbitrii iau decizia cu o majoritate de voturi. Arbitrii se angajează să ia o decizie în cel mai scurt timp posibil, în orice caz nu mai târziu de trei (3) luni de la data desemnării lor. Comitetul mixt stabilește procedurile detaliate în vederea asigurării celerității arbitrajului.

(2)   Fiecare parte la diferend trebuie să ia măsurile necesare pentru punerea în aplicare a deciziei arbitrilor. Arbitrii emit, la cerere, recomandări cu privire la modul de punere în aplicare a deciziei în vederea restabilirii echilibrului drepturilor și obligațiilor în temeiul prezentului acord.

TITLUL X

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 47

Definiție

În sensul prezentului acord, „părțile” înseamnă Uniunea Europeană ori statele membre ale acesteia sau Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, în temeiul competențelor care le revin, pe de o parte, și Republica Coreea, pe de altă parte.

Articolul 48

Securitatea națională și divulgarea de informații

Nicio dispoziție a prezentului acord nu se interpretează ca o obligație a unei părți să furnizeze informații a căror divulgare este considerată contrară intereselor sale esențiale în materie de securitate.

Articolul 49

Intrare în vigoare, durată și încetare

(1)   Prezentul acord intră în vigoare în prima zi din luna următoare datei la care părțile și-au notificat reciproc finalizarea procedurilor legale necesare în acest scop.

(2)   Fără a aduce atingere alineatului (1), prezentul acord se aplică cu titlu provizoriu până la intrarea sa în vigoare. Aplicarea provizorie începe în prima zi din luna următoare datei la care părțile și-au notificat reciproc finalizarea procedurilor necesare.

(3)   Prezentul acord se încheie pe perioadă nedeterminată. Fiecare parte poate notifica în scris celeilalte părți intenția de a denunța prezentul acord. Denunțarea produce efecte la șase luni de la notificare.

Articolul 50

Notificări

Notificările făcute în conformitate cu articolul 49 sunt adresate Secretarului General al Consiliului Uniunii Europene și, respectiv, Ministerului Afacerilor Externe și Comerțului al Republicii Coreea.

Articolul 51

Declarații și anexe

Declarațiile și anexele la prezentul acord fac parte integrantă din prezentul acord.

Articolul 52

Aplicare teritorială

Prezentul acord se aplică, pe de o parte, teritoriilor în care se aplică Tratatul privind Uniunea Europeană în condițiile prevăzute de acesta și, pe de altă parte, teritoriului Republicii Coreea.

Articolul 53

Texte autentice

Prezentul acord este redactat în dublu exemplar în limbile bulgară, cehă, daneză, engleză, estonă, finlandeză, franceză, germană, greacă, italiană, letonă, lituaniană, maghiară, malteză, olandeză, polonă, portugheză, română, slovacă, slovenă, spaniolă, suedeză și coreeană, toate textele fiind în mod egal autentice.

Съставено в Брюксел на десети май две хиляди и десета година.

Hecho en Bruselas, el diez de mayo de dos mil diez.

V Bruselu dne desátého května dva tisíce deset

Udfærdiget i Bruxelles den tiende maj to tusind og ti.

Geschehen zu Brüssel am zehnten Mai zweitausendzehn.

Kahe tuhande kümnenda aasta maikuu kümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα Μαΐου δύο χιλιάδες δέκα.

Done at Brussels on the tenth day of May in the year two thousand and ten.

Fait à Bruxelles, le dix mai deux mille dix.

Fatto a Bruxelles, addì dieci maggio duemiladieci.

Briselē, divtūkstoš desmitā gada desmitajā maijā.

Priimta du tūkstančiai dešimtų metų gegužės dešimtą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizedik év május tizedik napján.

Magħmul fi Brussell, fl-għaxar jum ta' Mejju tas-sena elfejn u għaxra.

Gedaan te Brussel, de tiende mei tweeduizend tien.

Sporządzono w Brukseli dnia dziesiątego maja roku dwa tysiące dziesiątego.

Feito em Bruxelas, em dez de Maio de dois mil e dez.

Întocmit la Bruxelles, la zece mai douã mii zece.

V Bruseli dňa desiateho mája dvetisícdesať.

V Bruslju, dne desetega maja leta dva tisoč deset.

Tehty Brysselissä kymmenentenä päivänä toukokuuta vuonna kaksituhattakymmenen.

Som skedde i Bryssel den tionde maj tjugohundratio.

Image

Voor het Koninkrijk België

Pour le Royaume de Belgique

Für das Königreich Belgien

Image

Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.

Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallone, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.

Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

За Република България

Image

Za Českou republiku

Image

På Kongeriget Danmarks vegne

Image

Für die Bundesrepublik Deutschland

Image

Eesti Vabariigi nimel

Image

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Image

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Image

Por el Reino de España

Image

Pour la République française

Image

Per la Repubblica italiana

Image

Για την Κυπριακή Δημοκρατία

Image

Latvijas Republikas vārdā

Image

Lietuvos Respublikos vardu

Image

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Image

A Magyar Köztársaság részéről

Image

Għal Malta

Image

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Image

Für die Republik Österreich

Image

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Image

Pela República Portuguesa

Image

Pentru România

Image

Za Republiko Slovenijo

Image

Za Slovenskú republiku

Image

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

Image

För Konungariket Sverige

Image

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Image

За Европейския сьюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

Image

Image

DECLARAȚIE DE INTERPRETARE COMUNĂ PRIVIND ARTICOLELE 45 ȘI 46

Părțile la prezentul acord sunt democrații. Acestea doresc să colaboreze pentru a promova valorile lor comune la nivel mondial. Acordul lor reprezintă un semnal al hotărârii lor comune de a promova democrația, drepturile omului, neproliferarea și lupta împotriva terorismului la nivel mondial. Punerea în aplicare a prezentului acord încheiat între părți care împărtășesc valori comune se bazează așadar pe principiile dialogului, respectului reciproc, parteneriatului egal, multilateralismului, consensului și respectării dreptului internațional.

În sensul interpretării corecte și al aplicării practice a prezentului acord, părțile convin că termenul „măsuri corespunzătoare” de la articolul 45 alineatul (3) înseamnă măsuri proporționale cu nepunerea în aplicare a obligațiilor în temeiul prezentului acord. Pot fi adoptate măsuri cu privire la prezentul acord sau la un acord specific care intră în domeniul de aplicare al cadrului instituțional comun. În selectarea măsurilor, trebuie să se acorde prioritate acelor măsuri care perturbă cel mai puțin funcționarea acordurilor, ținând seama de eventuala utilizare a căilor de atac la nivel național, în cazul în care acestea sunt disponibile.

În sensul interpretării corecte și al aplicării practice a prezentului acord, părțile convin că termenul „cazuri de urgență specială” de la articolul 45 alineatul (4) înseamnă cazurile de încălcare gravă a prezentului acord de către una dintre părți. O încălcare gravă constă fie în denunțarea acordului care nu este conformă cu normele generale ale dreptului internațional, fie într-o încălcare deosebit de gravă și substanțială a unui element esențial al acordului. Părțile evaluează o posibilă încălcare gravă a articolului 4 alineatul (2) ținând seama de poziția oficială a agențiilor internaționale din domeniu, atunci când aceasta există.

În ceea ce privește articolul 46, în cazul în care s-au adoptat măsuri cu privire la un acord specific din domeniul de aplicare al cadrului instituțional comun, se aplică oricare dintre procedurile relevante de soluționare a diferendelor în ceea ce privește procedura de punere în aplicare a deciziei comisiei de arbitraj în cazurile în care arbitrii decid că măsura nu a fost justificată sau proporțională.

DECLARAȚIE UNILATERALĂ A UNIUNII EUROPENE PRIVIND ARTICOLUL 12

Reprezentanții plenipotențiari ai statelor membre și reprezentantul plenipotențiar al Republicii Coreea iau act de următoarea declarație unilaterală:

Uniunea Europeană declară că statele membre au obligații în temeiul articolului 12 numai în măsura în care au aderat la aceste principii de bună guvernanță în domeniul fiscal la nivelul Uniunii Europene.

---

REGULAMENTE

| 23.1.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 20/25 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 20/25

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 49/2013 AL CONSILIULUI

din 22 ianuarie 2013

de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1284/2009 de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva Republicii Guineea

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 215 alineatele (1) și (2),

având în vedere Decizia 2012/665/PESC a Consiliului din 26 octombrie 2012 de modificare a Deciziei 2010/638/PESC privind măsuri restrictive împotriva Republicii Guineea (1),

având în vedere propunerea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 1284/2009 (2) a instituit anumite măsuri restrictive împotriva Republicii Guineea, în conformitate cu Poziția comună 2009/788/PESC a Consiliului (3) (abrogată și înlocuită ulterior de Decizia 2010/638/PESC a Consiliului (4)), ca răspuns la represiunea violentă de către forțele de securitate a manifestanților politici din Conakry, din 28 septembrie 2009. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 1284/2009 (2) a instituit anumite măsuri restrictive împotriva Republicii Guineea, în conformitate cu Poziția comună 2009/788/PESC a Consiliului (3) (abrogată și înlocuită ulterior de Decizia 2010/638/PESC a Consiliului (4)), ca răspuns la represiunea violentă de către forțele de securitate a manifestanților politici din Conakry, din 28 septembrie 2009.

| (2) | La 26 octombrie 2012, Consiliul a adoptat Decizia 2012/665/PESC, care a modificat Decizia 2010/638/PESC în ceea ce privește domeniul de aplicare al măsurilor referitoare la echipamente militare și echipamente care ar putea fi folosite pentru represiunea internă. |
| --- | --- |

(2)

La 26 octombrie 2012, Consiliul a adoptat Decizia 2012/665/PESC, care a modificat Decizia 2010/638/PESC în ceea ce privește domeniul de aplicare al măsurilor referitoare la echipamente militare și echipamente care ar putea fi folosite pentru represiunea internă.

| (3) | Anumite aspecte ale acestor măsuri intră în domeniul de aplicare al tratatului și, prin urmare, este necesară o acțiune de reglementare la nivelul Uniunii pentru punerea lor în aplicare, în special pentru a se asigura aplicarea uniformă a acestor măsuri de către operatorii economici din toate statele membre. |
| --- | --- |

(3)

Anumite aspecte ale acestor măsuri intră în domeniul de aplicare al tratatului și, prin urmare, este necesară o acțiune de reglementare la nivelul Uniunii pentru punerea lor în aplicare, în special pentru a se asigura aplicarea uniformă a acestor măsuri de către operatorii economici din toate statele membre.

| (4) | Regulamentul (UE) nr. 1284/2009 al Consiliului ar trebui modificat în consecință, |
| --- | --- |

(4)

Regulamentul (UE) nr. 1284/2009 al Consiliului ar trebui modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (UE) nr. 1284/2009 se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 4 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (1) se adaugă următoarele:






  „(g) | vânzarea, livrarea, transferul sau exportul de explozivi și de echipamente conexe menționate la punctul 4 din anexa I, destinate exclusiv uzului civil în minerit și investiții în infrastructură, cu condiția ca stocarea și utilizarea explozivilor și a echipamentelor și serviciilor conexe să fie controlată și verificată de un organism independent și ca furnizorii de servicii conexe să fie identificați; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Articolul 4 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (1) se adaugă următoarele:

„(g)

vânzarea, livrarea, transferul sau exportul de explozivi și de echipamente conexe menționate la punctul 4 din anexa I, destinate exclusiv uzului civil în minerit și investiții în infrastructură, cu condiția ca stocarea și utilizarea explozivilor și a echipamentelor și serviciilor conexe să fie controlată și verificată de un organism independent și ca furnizorii de servicii conexe să fie identificați;

| (h) | furnizarea de finanțare, de asistență financiară, de asistență tehnică, de servicii de brokeraj și de alte servicii legate de explozivi și de echipamente conexe destinate exclusiv uzului civil în minerit și investițiilor în infrastructură, cu condiția ca stocarea și utilizarea explozivilor și a echipamentelor și serviciilor conexe să fie controlate și verificate de un organism independent și ca furnizorii de servicii conexe să fie identificați.”; |
| --- | --- |

(h)

furnizarea de finanțare, de asistență financiară, de asistență tehnică, de servicii de brokeraj și de alte servicii legate de explozivi și de echipamente conexe destinate exclusiv uzului civil în minerit și investițiilor în infrastructură, cu condiția ca stocarea și utilizarea explozivilor și a echipamentelor și serviciilor conexe să fie controlate și verificate de un organism independent și ca furnizorii de servicii conexe să fie identificați.”;

| (b) | se adaugă un alineat cu următorul text:
  „(3)   Statele membre în cauză informează celelalte state membre cu cel puțin două săptămâni înainte cu privire la intenția lor de a acorda autorizarea menționată la alineatul (1) literele (g) și (h).” |
| --- | --- |

(b)

se adaugă un alineat cu următorul text:

„(3)   Statele membre în cauză informează celelalte state membre cu cel puțin două săptămâni înainte cu privire la intenția lor de a acorda autorizarea menționată la alineatul (1) literele (g) și (h).”

| 2. | Anexa III se înlocuiește cu anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

2.

Anexa III se înlocuiește cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 22 ianuarie 2013.

Pentru Consiliu

Președintele

M. NOONAN

---

(1)  JO L 299, 27.10.2012, p. 45.

1

(2)  JO L 346, 23.12.2009, p. 26.

2

(3)  JO L 281, 28.10.2009, p. 7.

3

(4)  JO L 280, 26.10.2010, p. 10.

4

---

ANEXĂ

„ANEXA III

Site-urile internet care conțin informații referitoare la autoritățile competente menționate la articolele 4, 8, 9, articolul 10 alineatul (1), articolele 12 și 17, precum și adresa pentru notificarea Comisiei Europene

A.   Autoritățile competente din fiecare stat membru:

| | BELGIA
  http://www.diplomatie.be/eusanctions |
| --- | --- |

BELGIA

http://www.diplomatie.be/eusanctions

| | BULGARIA
  http://www.mfa.bg/en/pages/135/index.html |
| --- | --- |

BULGARIA

http://www.mfa.bg/en/pages/135/index.html

| | REPUBLICA CEHĂ
  http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce |
| --- | --- |

REPUBLICA CEHĂ

http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce

| | DANEMARCA
  http://um.dk/da/politik-og-diplomati/retsorden/sanktioner/ |
| --- | --- |

DANEMARCA

http://um.dk/da/politik-og-diplomati/retsorden/sanktioner/

| | GERMANIA
  http://www.bmwi.de/BMWi/Navigation/Aussenwirtschaft/Aussenwirtschaftsrecht/embargos.html |
| --- | --- |

GERMANIA

http://www.bmwi.de/BMWi/Navigation/Aussenwirtschaft/Aussenwirtschaftsrecht/embargos.html

| | ESTONIA
  http://www.vm.ee/est/kat_622/ |
| --- | --- |

ESTONIA

http://www.vm.ee/est/kat_622/

| | IRLANDA
  http://www.dfa.ie/home/index.aspx?id=28519 |
| --- | --- |

IRLANDA

http://www.dfa.ie/home/index.aspx?id=28519

| | GRECIA
  http://www.mfa.gr/en/foreign-policy/global-issues/international-sanctions.html |
| --- | --- |

GRECIA

http://www.mfa.gr/en/foreign-policy/global-issues/international-sanctions.html

| | SPANIA
  http://www.maec.es/es/MenuPpal/Asuntos/Sanciones%20Internacionales/Paginas/Sanciones_%20Internacionales.aspx |
| --- | --- |

SPANIA

http://www.maec.es/es/MenuPpal/Asuntos/Sanciones%20Internacionales/Paginas/Sanciones_%20Internacionales.aspx

| | FRANȚA
  http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/ |
| --- | --- |

FRANȚA

http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/

| | ITALIA
  http://www.esteri.it/MAE/IT/Politica_Europea/Deroghe.htm |
| --- | --- |

ITALIA

http://www.esteri.it/MAE/IT/Politica_Europea/Deroghe.htm

| | CIPRU
  http://www.mfa.gov.cy/sanctions |
| --- | --- |

CIPRU

http://www.mfa.gov.cy/sanctions

| | LETONIA
  http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539 |
| --- | --- |

LETONIA

http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539

| | LITUANIA
  http://www.urm.lt/sanctions |
| --- | --- |

LITUANIA

http://www.urm.lt/sanctions

| | LUXEMBURG
  http://www.mae.lu/sanctions |
| --- | --- |

LUXEMBURG

http://www.mae.lu/sanctions

| | UNGARIA
  http://www.kulugyminiszterium.hu/kum/hu/bal/Kulpolitikank/nemzetkozi_szankciok/ |
| --- | --- |

UNGARIA

http://www.kulugyminiszterium.hu/kum/hu/bal/Kulpolitikank/nemzetkozi_szankciok/

| | MALTA
  http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp |
| --- | --- |

MALTA

http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp

| | ȚĂRILE DE JOS
  www.rijksoverheid.nl/onderwerpen/internationale-vrede-en-veiligheid/sancties |
| --- | --- |

ȚĂRILE DE JOS

www.rijksoverheid.nl/onderwerpen/internationale-vrede-en-veiligheid/sancties

| | AUSTRIA
  http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version= |
| --- | --- |

AUSTRIA

http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version=

| | POLONIA
  http://www.msz.gov.pl |
| --- | --- |

POLONIA

http://www.msz.gov.pl

| | PORTUGALIA
  http://www.min-nestrangeiros.pt |
| --- | --- |

PORTUGALIA

http://www.min-nestrangeiros.pt

| | ROMÂNIA
  http://www.mae.ro/node/1548 |
| --- | --- |

ROMÂNIA

http://www.mae.ro/node/1548

| | SLOVENIA
  http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika_in_mednarodno_pravo/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/ |
| --- | --- |

SLOVENIA

http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika_in_mednarodno_pravo/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/

| | SLOVACIA
  http://www.foreign.gov.sk |
| --- | --- |

SLOVACIA

http://www.foreign.gov.sk

| | FINLANDA
  http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet |
| --- | --- |

FINLANDA

http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet

| | SUEDIA
  http://www.ud.se/sanktioner |
| --- | --- |

SUEDIA

http://www.ud.se/sanktioner

| | REGATUL UNIT
  www.fco.gov.uk/competentauthorities |
| --- | --- |

REGATUL UNIT

www.fco.gov.uk/competentauthorities

B.   Adresa pentru notificarea Comisiei Europene sau pentru alt tip de comunicare cu aceasta:

| European Commission |
| --- |
| Service for Foreign Policy Instruments (FPI) |
| EEAS 02/309 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË” |

European Commission

Service for Foreign Policy Instruments (FPI)

EEAS 02/309

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË”

---

| 23.1.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 20/29 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 20/29

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 50/2013 AL CONSILIULUI

din 22 ianuarie 2013

privind punerea în aplicare a articolului 16 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 204/2011 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Libia

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 204/2011 al Consiliului din 2 martie 2011 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Libia (1), în special articolul 16 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | La 2 martie 2011, Consiliul a adoptat Regulamentul (UE) nr. 204/2011. |
| --- | --- |

(1)

La 2 martie 2011, Consiliul a adoptat Regulamentul (UE) nr. 204/2011.

| (2) | Consiliul consideră că nu mai există motive pentru menținerea unei anumite entități pe lista prevăzută în anexa III la Regulamentul (UE) nr. 204/2011. |
| --- | --- |

(2)

Consiliul consideră că nu mai există motive pentru menținerea unei anumite entități pe lista prevăzută în anexa III la Regulamentul (UE) nr. 204/2011.

| (3) | Rubrica aferentă unei anumite persoane ar trebui eliminată de pe lista prevăzută în anexa III la Regulamentul (UE) nr. 204/2011 și ar trebui inclusă pe lista prevăzută în anexa II la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(3)

Rubrica aferentă unei anumite persoane ar trebui eliminată de pe lista prevăzută în anexa III la Regulamentul (UE) nr. 204/2011 și ar trebui inclusă pe lista prevăzută în anexa II la regulamentul respectiv.

| (4) | Informațiile referitoare la anumite persoane care figurează pe listele din anexele II și III la Regulamentul (UE) nr. 204/2011 ar trebui actualizate. |
| --- | --- |

(4)

Informațiile referitoare la anumite persoane care figurează pe listele din anexele II și III la Regulamentul (UE) nr. 204/2011 ar trebui actualizate.

| (5) | Prin urmare, anexele II și III la Regulamentul (UE) nr. 204/2011 ar trebui să fie modificate în consecință, |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, anexele II și III la Regulamentul (UE) nr. 204/2011 ar trebui să fie modificate în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexele II și III la Regulamentul (UE) nr. 204/2011 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 22 ianuarie 2013.

Pentru Consiliu

Președintele

M. NOONAN

---

(1)  JO L 58, 3.3.2011, p. 1.

1

---

ANEXĂ

Anexele II și III la Regulamentul (UE) nr. 204/2011 se modifică după cum urmează:

| 1. | La anexa II:






  (a) | rubricile 1- 6 și 8 - 12 se înlocuiesc cu rubricile următoare:






  „1. | QADHAFI, Aisha Muammar
  Data nașterii: 1978. Locul nașterii: Tripoli, Libia.
  Fiica lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul.
  Statutul/localizarea presupusă: Algeria.
  Data identificării de către ONU: 26.2.2011. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

La anexa II:

(a)

rubricile 1- 6 și 8 - 12 se înlocuiesc cu rubricile următoare:

„1.

QADHAFI, Aisha Muammar

Data nașterii: 1978. Locul nașterii: Tripoli, Libia.

Fiica lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul.

Statutul/localizarea presupusă: Algeria.

Data identificării de către ONU: 26.2.2011.

| 2. | QADHAFI, Hannibal Muammar
  Pașaport nr.: B/002210. Data nașterii: 20.9.1975. Locul nașterii: Tripoli, Libia.
  Fiul lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul.
  Statutul/localizarea presupusă: Algeria.
  Data identificării de către ONU: 26.2.2011. |
| --- | --- |

2.

QADHAFI, Hannibal Muammar

Pașaport nr.: B/002210. Data nașterii: 20.9.1975. Locul nașterii: Tripoli, Libia.

Fiul lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul.

Statutul/localizarea presupusă: Algeria.

Data identificării de către ONU: 26.2.2011.

| 3. | QADHAFI, Khamis Muammar
  Data nașterii: 1978. Locul nașterii: Tripoli, Libia.
  Fiul lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul. Comanda unităților militare implicate în reprimarea demonstrațiilor.
  Statutul/localizarea presupusă: decedat.
  Data identificării de către ONU: 26.2.2011. |
| --- | --- |

3.

QADHAFI, Khamis Muammar

Data nașterii: 1978. Locul nașterii: Tripoli, Libia.

Fiul lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul. Comanda unităților militare implicate în reprimarea demonstrațiilor.

Statutul/localizarea presupusă: decedat.

Data identificării de către ONU: 26.2.2011.

| 4. | QADHAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar
  Data nașterii: 1942. Locul nașterii: Sirte, Libia.
  Lider al revoluției, Comandant suprem al forțelor armate. Responsabil pentru ordonarea represiunii demonstrațiilor și încălcări ale drepturilor omului.
  Statutul/localizarea presupusă: decedat.
  Data identificării de către ONU: 26.2.2011. |
| --- | --- |

4.

QADHAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

Data nașterii: 1942. Locul nașterii: Sirte, Libia.

Lider al revoluției, Comandant suprem al forțelor armate. Responsabil pentru ordonarea represiunii demonstrațiilor și încălcări ale drepturilor omului.

Statutul/localizarea presupusă: decedat.

Data identificării de către ONU: 26.2.2011.

| 5. | QADHAFI, Mutassim
  Data nașterii: 1976. Locul nașterii: Tripoli, Libia.
  Consilier pentru securitatea națională. Fiul lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul.
  Statutul/localizarea presupusă: decedat.
  Data identificării de către ONU: 26.2.2011. |
| --- | --- |

5.

QADHAFI, Mutassim

Data nașterii: 1976. Locul nașterii: Tripoli, Libia.

Consilier pentru securitatea națională. Fiul lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul.

Statutul/localizarea presupusă: decedat.

Data identificării de către ONU: 26.2.2011.

| 6. | QADHAFI, Saif al-Islam
  Pașaport nr.: B014995. Data nașterii: 25.6.1972. Locul nașterii: Tripoli, Libia.
  Director al Qadhafi Foundation. Fiul lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul. Declarații publice instigatoare, care au încurajat violența împotriva demonstranților.
  Statutul/localizarea presupusă: reținut în Libia.
  Data identificării de către ONU: 26.2.2011.” |
| --- | --- |

6.

QADHAFI, Saif al-Islam

Pașaport nr.: B014995. Data nașterii: 25.6.1972. Locul nașterii: Tripoli, Libia.

Director al Qadhafi Foundation. Fiul lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul. Declarații publice instigatoare, care au încurajat violența împotriva demonstranților.

Statutul/localizarea presupusă: reținut în Libia.

Data identificării de către ONU: 26.2.2011.”

| „8. | JABIR, General-maior Abu Bakr Yunis
  Data nașterii: 1952. Locul nașterii: Jalo, Libia.
  Ministrul Apărării. Responsabil pentru ansamblul acțiunilor forțelor armate.
  Statutul/localizarea presupusă: decedat.
  Data identificării de către ONU: 26.2.2011. |
| --- | --- |

„8.

JABIR, General-maior Abu Bakr Yunis

Data nașterii: 1952. Locul nașterii: Jalo, Libia.

Ministrul Apărării. Responsabil pentru ansamblul acțiunilor forțelor armate.

Statutul/localizarea presupusă: decedat.

Data identificării de către ONU: 26.2.2011.

| 9. | MATUQ, Matuq Mohammed
  Data nașterii: 1956. Locul nașterii: Khoms, Libia.
  Secretar pentru serviciile publice. Membru influent al regimului. Implicat în Comitetele revoluționare. În trecut, a fost responsabil de eliminarea dizidenței și de violențe.
  Statutul/localizarea presupusă: Necunoscută, se crede că a fost capturat.
  Data identificării de către ONU: 26.2.2011. |
| --- | --- |

9.

MATUQ, Matuq Mohammed

Data nașterii: 1956. Locul nașterii: Khoms, Libia.

Secretar pentru serviciile publice. Membru influent al regimului. Implicat în Comitetele revoluționare. În trecut, a fost responsabil de eliminarea dizidenței și de violențe.

Statutul/localizarea presupusă: Necunoscută, se crede că a fost capturat.

Data identificării de către ONU: 26.2.2011.

| 10. | QADHAFI, Mohammed Muammar
  Data nașterii: 1970. Locul nașterii: Tripoli, Libia.
  Fiul lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul.
  Statutul/localizarea presupusă: Algeria.
  Data identificării de către ONU: 26.2.2011. |
| --- | --- |

10.

QADHAFI, Mohammed Muammar

Data nașterii: 1970. Locul nașterii: Tripoli, Libia.

Fiul lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul.

Statutul/localizarea presupusă: Algeria.

Data identificării de către ONU: 26.2.2011.

| 11. | QADHAFI, Saadi
  Pașaport nr.: a) 014797. b) 524521. Data nașterii: a) 27.5.1973. b) 01.01.1975. Locul nașterii: Tripoli, Libia.
  Comandant al Forțelor Speciale. Fiul lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul. Comanda unităților militare implicate în reprimarea demonstrațiilor.
  Statutul/localizarea presupusă: Niger.
  Data identificării de către ONU: 26.2.2011. |
| --- | --- |

11.

QADHAFI, Saadi

Pașaport nr.: a) 014797. b) 524521. Data nașterii: a) 27.5.1973. b) 01.01.1975. Locul nașterii: Tripoli, Libia.

Comandant al Forțelor Speciale. Fiul lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul. Comanda unităților militare implicate în reprimarea demonstrațiilor.

Statutul/localizarea presupusă: Niger.

Data identificării de către ONU: 26.2.2011.

| 12. | QADHAFI, Saif al-Arab
  Data nașterii: 1982. Locul nașterii: Tripoli, Libia.
  Fiul lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul.
  Statutul/localizarea presupusă: decedat.
  Data identificării de către ONU: 26.2.2011.”; |
| --- | --- |

12.

QADHAFI, Saif al-Arab

Data nașterii: 1982. Locul nașterii: Tripoli, Libia.

Fiul lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul.

Statutul/localizarea presupusă: decedat.

Data identificării de către ONU: 26.2.2011.”;

| (b) | se introduce următoarea rubrică






  „14. | AL-BARASSI, Safia Farkash
  Data nașterii: 1952. Locul nașterii: Al Bayda, Libia.
  Căsătorită cu Muammar QADHAFI din 1970. O avere personală considerabilă, care putea fi utilizată în slujba regimului. Sora ei, Fatima FARKASH, este căsătorită cu ABDALLAH SANUSSI, șeful serviciului de informații al armatei libiene.
  Statutul/localizarea presupusă: Algeria.
  Data desemnării de către ONU: 24.6.2011.” |
| --- | --- | --- |

(b)

se introduce următoarea rubrică

„14.

AL-BARASSI, Safia Farkash

Data nașterii: 1952. Locul nașterii: Al Bayda, Libia.

Căsătorită cu Muammar QADHAFI din 1970. O avere personală considerabilă, care putea fi utilizată în slujba regimului. Sora ei, Fatima FARKASH, este căsătorită cu ABDALLAH SANUSSI, șeful serviciului de informații al armatei libiene.

Statutul/localizarea presupusă: Algeria.

Data desemnării de către ONU: 24.6.2011.”

| 2. | La anexa III:






  (a) | în tabelul privind persoanele, rubricile 6 și 26 se înlocuiesc cu rubricile următoare: | Nume | Informații de identificare | Motive | Data includerii pe listă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6. | AL-BAGHDADI, Dr Abdulqader Mohammed | Șeful biroului de legătură al Comitetelor revoluționare.
  Pașaport nr.: B010574.
  Data nașterii: 1.7.1950.
  Statutul/localizarea presupusă: în închisoare, în Tunisia. | Comitetele revoluționare sunt implicate în actele de violență îndreptate împotriva demonstranților. | 28.2.2011 |
| 26. | AL KUNI, Colonel Amid Husain | Statutul/localizarea presupusă: În partea de sud a Libiei | Guvernatorul Ghat (partea de sud a Libiei). Implicat în mod direct în recrutarea mercenarilor. | 12.4.2011 |

2.

La anexa III:

(a)

în tabelul privind persoanele, rubricile 6 și 26 se înlocuiesc cu rubricile următoare:

Nume

Informații de identificare

Motive

Data includerii pe listă

6.

AL-BAGHDADI, Dr Abdulqader Mohammed

Șeful biroului de legătură al Comitetelor revoluționare.

Pașaport nr.: B010574.

Data nașterii: 1.7.1950.

Statutul/localizarea presupusă: în închisoare, în Tunisia.

Comitetele revoluționare sunt implicate în actele de violență îndreptate împotriva demonstranților.

28.2.2011

26.

AL KUNI, Colonel Amid Husain

Statutul/localizarea presupusă: În partea de sud a Libiei

Guvernatorul Ghat (partea de sud a Libiei). Implicat în mod direct în recrutarea mercenarilor.

12.4.2011

| (b) | în tabelul privind persoanele, rubrica 10 (AL-BARASSI, Safia Farkash) se elimină. |
| --- | --- |

(b)

în tabelul privind persoanele, rubrica 10 (AL-BARASSI, Safia Farkash) se elimină.

| (c) | în tabelul privind entitățile, rubrica 50 [Organizația pentru dezvoltarea centrelor administrative (ODAC)] se elimină. |
| --- | --- |

(c)

în tabelul privind entitățile, rubrica 50 [Organizația pentru dezvoltarea centrelor administrative (ODAC)] se elimină.

---

| 23.1.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 20/33 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 20/33

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 51/2013 AL COMISIEI

din 16 ianuarie 2013

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 152/2009 în ceea ce privește metodele de analiză pentru determinarea constituenților de origine animală pentru controlul oficial al furajelor

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformității cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare și cu normele de sănătate animală și de bunăstare a animalelor (1), în special articolul 11 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | Articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 999/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2001 de stabilire a unor reglementări pentru prevenirea, controlul și eradicarea anumitor forme transmisibile de encefalopatie spongiformă (2) prevede că se interzice utilizarea proteinelor animale în nutriția rumegătoarelor. Această interdicție se extinde și asupra altor animale decât rumegătoarele și se limitează, în ceea ce privește nutriția acestor animale cu produse de origine animală, în conformitate cu anexa IV la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 999/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2001 de stabilire a unor reglementări pentru prevenirea, controlul și eradicarea anumitor forme transmisibile de encefalopatie spongiformă (2) prevede că se interzice utilizarea proteinelor animale în nutriția rumegătoarelor. Această interdicție se extinde și asupra altor animale decât rumegătoarele și se limitează, în ceea ce privește nutriția acestor animale cu produse de origine animală, în conformitate cu anexa IV la regulamentul respectiv.

| (2) | Articolul 11 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unor norme sanitare privind subprodusele de origine animală și produsele derivate care nu sunt destinate consumului uman și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1774/2002 (3) interzice hrănirea animalelor terestre dintr-o anumită specie, cu excepția animalelor pentru blană, cu proteine animale prelucrate care provin din cadavre sau părți de cadavre ale altor animale din aceeași specie, precum și hrănirea peștilor de fermă cu proteine animale prelucrate care provin din cadavre sau părți de cadavre ale altor pești de crescătorie din aceeași specie. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 11 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unor norme sanitare privind subprodusele de origine animală și produsele derivate care nu sunt destinate consumului uman și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1774/2002 (3) interzice hrănirea animalelor terestre dintr-o anumită specie, cu excepția animalelor pentru blană, cu proteine animale prelucrate care provin din cadavre sau părți de cadavre ale altor animale din aceeași specie, precum și hrănirea peștilor de fermă cu proteine animale prelucrate care provin din cadavre sau părți de cadavre ale altor pești de crescătorie din aceeași specie.

| (3) | Regulamentul (CE) nr. 152/2009 al Comisiei din 27 ianuarie 2009 de stabilire a metodelor de eșantionare și analiză pentru controlul oficial al furajelor (4) stabilește în anexa VI metodele de analiză pentru determinarea constituenților de origine animală pentru controlul oficial al furajelor. Metoda microscopică, care este în prezent singura metodă validată pentru a detecta prezența proteinelor animale în furaje, este în măsură să facă distincție între prezența constituenților derivați din animale terestre și prezența constituenților derivați din pești, dar nu este în măsură să cuantifice cu un grad suficient de precizie cantitatea de constituenți de origine animală prezentă în furaje și, prin urmare, nu ar trebui să fie utilizată în acest scop. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul (CE) nr. 152/2009 al Comisiei din 27 ianuarie 2009 de stabilire a metodelor de eșantionare și analiză pentru controlul oficial al furajelor (4) stabilește în anexa VI metodele de analiză pentru determinarea constituenților de origine animală pentru controlul oficial al furajelor. Metoda microscopică, care este în prezent singura metodă validată pentru a detecta prezența proteinelor animale în furaje, este în măsură să facă distincție între prezența constituenților derivați din animale terestre și prezența constituenților derivați din pești, dar nu este în măsură să cuantifice cu un grad suficient de precizie cantitatea de constituenți de origine animală prezentă în furaje și, prin urmare, nu ar trebui să fie utilizată în acest scop.

| (4) | O nouă metodă de detectare a constituenților de origine animală bazată pe reacția în lanț a polimerazei (PCR) a fost validată de laboratorul de referință al UE pentru detectarea proteinelor animale în hrana pentru animale. În urma unui studiu de punere în aplicare organizat cu laboratoarele naționale de referință din statele membre, s-a dovedit că noua metodă este suficient de solidă pentru a fi utilizată ca metodă de control oficial în Uniune. Această nouă metodă este în măsură să detecteze prezența constituenților de origine animală în furaje și, de asemenea, să identifice specia de origine a acestor constituenți. Utilizarea acestei noi metode în combinație cu sau pentru a înlocui, după caz, metoda microscopică ar fi foarte valoroasă pentru controlul punerii în aplicare corecte a interdicțiilor referitoare la nutriție prevăzute în Regulamentele (CE) nr. 999/2001 și (CE) nr. 1069/2009. |
| --- | --- |

(4)

O nouă metodă de detectare a constituenților de origine animală bazată pe reacția în lanț a polimerazei (PCR) a fost validată de laboratorul de referință al UE pentru detectarea proteinelor animale în hrana pentru animale. În urma unui studiu de punere în aplicare organizat cu laboratoarele naționale de referință din statele membre, s-a dovedit că noua metodă este suficient de solidă pentru a fi utilizată ca metodă de control oficial în Uniune. Această nouă metodă este în măsură să detecteze prezența constituenților de origine animală în furaje și, de asemenea, să identifice specia de origine a acestor constituenți. Utilizarea acestei noi metode în combinație cu sau pentru a înlocui, după caz, metoda microscopică ar fi foarte valoroasă pentru controlul punerii în aplicare corecte a interdicțiilor referitoare la nutriție prevăzute în Regulamentele (CE) nr. 999/2001 și (CE) nr. 1069/2009.

| (5) | Prin urmare, anexa VI la Regulamentul (CE) nr. 152/2009 ar trebui înlocuită în consecință. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, anexa VI la Regulamentul (CE) nr. 152/2009 ar trebui înlocuită în consecință.

| (6) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală și nu au întâmpinat nicio opoziție din partea Parlamentului European sau a Consiliului, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală și nu au întâmpinat nicio opoziție din partea Parlamentului European sau a Consiliului,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa VI la Regulamentul (CE) nr. 152/2009 se înlocuiește cu textul din anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 ianuarie 2013.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 165, 30.4.2004, p. 1.

1

(2)  JO L 147, 31.5.2001, p. 1.

2

(3)  JO L 300, 14.11.2009, p. 1.

3

(4)  JO L 54, 26.2.2009, p. 1.

4

---

ANEXĂ

„ANEXA VI

METODE DE ANALIZĂ PENTRU DETERMINAREA CONSTITUENȚILOR DE ORIGINE ANIMALĂ PENTRU CONTROLUL OFICIAL AL FURAJELOR

1.   SCOPUL ȘI DOMENIUL DE APLICARE

Determinarea constituenților de origine animală în furaje se efectuează prin microscopie optică sau reacție în lanț a polimerazei (PCR), în conformitate cu dispozițiile stabilite în prezenta anexă.

Aceste două metode fac posibilă detectarea prezenței constituenților de origine animală în materiile prime furajere și furajele combinate. Totuși, ele nu fac posibilă calcularea cantității acestor constituenți în materiile prime furajere și furajele combinate. Ambele metode au o limită de detecție sub 0,1 % (g/g).

Metoda PCR face posibilă identificarea grupului taxonomic al constituenților de origine animală prezenți în materiile prime furajere și furajele combinate.

Aceste metode se aplică pentru controlul aplicării interdicțiilor prevăzute la articolul 7 alineatul (1) și anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 999/2001 și la articolul 11 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009.

În funcție de tipul de furaj în curs de testare, aceste metode pot fi utilizate, în cadrul unui singur protocol operațional, fie singure, fie combinate împreună în conformitate cu procedurile standard de operare (PSO) stabilite de laboratorul de referință al UE pentru detectarea proteinelor animale în hrana pentru animale și publicate pe site-ul internet al acestuia (1).

2.   METODE

2.1.   Microscopie optică

2.1.1.   Principiu

Constituenții de origine animală care pot fi prezenți în materiile prime furajere și furajele combinate trimise pentru a fi analizate se identifică pe baza caracteristicilor tipice, identificabile prin examinare microscopică, cum ar fi fibre musculare și alte particule de carne, cartilagii, oase, coarne, păr, păr de porc, sânge, pene, coji de ouă, oase și solzi de pește.

2.1.2.   Reactivi și echipamente

2.1.2.1.   Reactivi

2.1.2.1.1.   Agent de concentrare

2.1.2.1.1.1.   Tetracloretilenă (greutate specifică 1,62)

2.1.2.1.2.   Agent de colorare

2.1.2.1.2.1.   Soluție de roșu de alizarină (se diluează 2,5 ml acid clorhidric 1M în 100 ml apă și se adaugă 200 mg roșu de alizarină în soluția obținută)

2.1.2.1.3.   Mediu de montare

2.1.2.1.3.1.   Leșie (NaOH 2,5 % g/v sau KOH 2,5 % g/v)

2.1.2.1.3.2.   Glicerol (nediluat, vâscozitate: 1 490 cP)

2.1.2.1.3.3.   Norland ® Optical Adhesive 65 (vâscozitate: 1 200 cP) sau o rășină cu proprietăți echivalente pentru pregătirea lamelor permanente

2.1.2.1.4.   Mediu de montare cu proprietăți de colorare

2.1.2.1.4.1.   Soluție Lugol (se dizolvă 2 g iodură de potasiu în 100 ml apă și se adaugă 1 g de iod agitând frecvent)

2.1.2.1.4.2.   Reactiv cistină (2 g acetat de plumb, 10 g NaOH/100 ml apă)

2.1.2.1.4.3.   Reactiv Fehling [preparat înainte de utilizare din părți egale (1/1) a două soluții stoc A și B. Soluția A: se dizolvă 6,9 g sulfat de cupru (II) pentahidrat în 100 ml apă. Soluția B: se dizolvă 34,6 g tartrat de sodiu și potasiu tetrahidrat și 12 g NaOH în 100 ml apă]

2.1.2.1.4.4.   Tetrametilbenzidină/Peroxid de hidrogen [se dizolvă 1 g de 3,3’,5,5’-tetrametilbenzidină (TMB) în 100 ml de acid acetic glacial și 150 ml apă. Înainte de utilizare, se amestecă patru părți din această soluție TMB cu o parte de peroxid de hidrogen 3 %]

2.1.2.1.5.   Agenți de limpezire

2.1.2.1.5.1.   Etanol ≥ 96 % (puritate tehnică)

2.1.2.1.5.2.   Acetonă (puritate tehnică)

2.1.2.1.6.   Agent de decolorare

2.1.2.1.6.1.   Soluție comercială de hipoclorit de sodiu (9-14 % clor activ)

2.1.2.2.   Echipamente

2.1.2.2.1.   Balanță analitică cu o precizie de 0,001 g

2.1.2.2.2.   Echipament de măcinare: moară sau mojar

2.1.2.2.3.   Site cu ochiuri pătrate de 0,25 mm și 1 mm lățime

2.1.2.2.4.   Pâlnie de separare conică din sticlă cu un conținut de 250 ml cu robinet din teflon sau din sticlă șlefuită la baza conului. Diametrul de deschidere al robinetului trebuie să fie ≥ 4 mm. De asemenea, se poate folosi un pahar de sedimentare cu fund conic, cu condiția ca laboratorul să fi demonstrat că nivelurile de detecție sunt echivalente cu cele obținute utilizând pâlnia de separare conică din sticlă.

Pâlnie de separare

Image

2.1.2.2.5.   Microscop stereoscopic care să acopere cel puțin o gamă de amplificare finală de la 6,5 la 40 de ori

2.1.2.2.6.   Microscop compus care acoperă cel puțin o gamă de amplificare finală de la 100 la 400 de ori, în câmp luminos cu lumină transmisă. Se pot utiliza, în plus, lumina polarizată și contrastul interferențial diferențial

2.1.2.2.7.   Sticlărie de laborator standard

2.1.2.2.8.   Echipamente pentru pregătirea lamelor: lame de microscop clasice, lame tubulare, lame de acoperire (20 × 20 mm), pensete, spatulă fină

2.1.3.   Eșantionarea și pregătirea eșantioanelor

2.1.3.1.   Eșantionare

Se utilizează un eșantion reprezentativ, prelevat în conformitate cu dispozițiile prevăzute în anexa I.

2.1.3.2.   Precauțiile ce trebuie luate

Pentru a se evita contaminarea încrucișată în laborator, toate echipamentele reutilizabile sunt curățate cu grijă înainte de utilizare. Piesele pâlniei de separare sunt demontate înainte de curățare. Piesele pâlniei de separare și sticlăria sunt prespălate manual și apoi spălate în mașina de spălat. Sitele sunt curățate utilizând o perie cu peri sintetici aspri. Se recomandă curățarea finală a sitelor cu acetonă și aer comprimat după cernerea materiilor grase, precum făina de pește.

2.1.3.3.   Pregătirea eșantioanelor, altele decât grăsimi sau uleiuri

2.1.3.3.1.   Uscarea eșantioanelor: eșantioanele cu un conținut de umiditate > 14 % se usucă înainte de tratare.

2.1.3.3.2.   Cernerea în prealabil a eșantioanelor: se recomandă să se cearnă în prealabil la 1 mm furajele sub formă de pelete și grăunțele și apoi să se pregătească și să se analizeze cele două fracțiuni rezultate ca eșantioane distincte.

2.1.3.3.3.   Subeșantionarea și măcinarea: cel puțin 50 g din eșantion constituie subeșantioane pentru a fi analizate și ulterior măcinate.

2.1.3.3.4.   Extragerea și prepararea sedimentului: o porțiune de 10 g (cu o precizie de 0,01 g) din subeșantionul măcinat este transferată în pâlnia de separare sau în paharul de sedimentare cu fund conic și se adaugă 50 ml de tetracloretilenă. Porțiunea transferată în pâlnie este limitată la 3 g în cazul făinii de pește sau al altor produse de origine animală pure, ingrediente minerale sau preamestecuri care generează sedimente în proporție de peste 10 %. Amestecul se scutură energic cel puțin 30 de secunde și se mai adaugă cu atenție cel puțin 50 ml de tetracloretilenă în timp ce se spală suprafața interioară a pâlniei pentru a îndepărta orice urmă de particule. Amestecul rezultat se lasă să stea cel puțin cinci minute înainte de a separa sedimentul prin deschiderea robinetului.

Dacă se utilizează un pahar de sedimentare cu fund conic, se agită energic amestecul cel puțin 15 secunde și particulele care rămân pe pereții paharului sunt spălate cu atenție de pe suprafața interioară cu cel puțin 10 ml de tetracloretilenă curată. Amestecul se lasă să stea 3 minute și apoi se agită din nou 15 secunde, iar particulele care rămân pe pereții paharului sunt spălate cu atenție de pe suprafața interioară cu cel puțin 10 ml de tetracloretilenă curată. Amestecul rezultat se lasă să stea cel puțin 5 minute și apoi fracțiunea lichidă se înlătură și se elimină prin decantare atentă, având grijă să nu se piardă nimic din sediment.

Sedimentul se usucă și apoi se cântărește (cu o precizie de 0,001 g). Dacă peste 5 % din sediment constă în particule > 0,50 mm, se cerne la 0,25 mm și se examinează cele două fracțiuni rezultate.

2.1.3.3.5.   Extragerea și prepararea reziduului de flotație: după recuperarea sedimentului prin metoda descrisă mai sus, ar trebui să rămână două faze în pâlnia de separare: una lichidă constând în tetracloretilenă și una solidă alcătuită din material care plutește. Această fază solidă este reziduul de flotație care se recuperează turnând toată tetracloretilena din pâlnie prin deschiderea robinetului. Prin răsturnarea pâlniei de separare, reziduul de flotație este transferat într-o placă Petri mare și uscat la aer într-o hotă de tiraj. Dacă peste 5 % din reziduul de flotație constă în particule > 0,50 mm, se cerne la 0,25 mm și se examinează cele două fracțiuni rezultate.

2.1.3.3.6.   Pregătirea materiei prime: se pregătește o porțiune de cel puțin 5 g de subeșantion măcinat. Dacă peste 5 % din materie constă în particule > 0,50 mm, se cerne la 0,25 mm și se examinează cele două fracțiuni rezultate.

2.1.3.4.   Pregătirea eșantioanelor constând în grăsimi sau uleiuri

Pentru pregătirea eșantioanelor constând în grăsimi sau uleiuri se aplică următorul protocol:

| — | dacă grăsimea este solidă, se încălzește într-un cuptor până când devine lichidă; |
| --- | --- |

—

dacă grăsimea este solidă, se încălzește într-un cuptor până când devine lichidă;

| — | cu ajutorul unei pipete, 40 ml de grăsime sau ulei se transferă din partea inferioară a eșantionului într-un tub de centrifugă; |
| --- | --- |

—

cu ajutorul unei pipete, 40 ml de grăsime sau ulei se transferă din partea inferioară a eșantionului într-un tub de centrifugă;

| — | se centrifughează timp de 10 minute la 4 000 r.p.m.; |
| --- | --- |

—

se centrifughează timp de 10 minute la 4 000 r.p.m.;

| — | dacă grăsimea este solidă după centrifugare, se încălzește într-un cuptor până când devine lichidă; |
| --- | --- |

—

dacă grăsimea este solidă după centrifugare, se încălzește într-un cuptor până când devine lichidă;

| — | se repetă centrifugarea timp de 5 minute la 4 000 r.p.m.; |
| --- | --- |

—

se repetă centrifugarea timp de 5 minute la 4 000 r.p.m.;

| — | cu ajutorul unei linguri mici sau al unei spatule, jumătate din impuritățile decantate sunt transferate spre examinare către lame microscopice; se recomandă glicerolul ca mediu de montare; |
| --- | --- |

—

cu ajutorul unei linguri mici sau al unei spatule, jumătate din impuritățile decantate sunt transferate spre examinare către lame microscopice; se recomandă glicerolul ca mediu de montare;

| — | impuritățile rămase se utilizează pentru prepararea sedimentului astfel cum se descrie la punctul 2.1.3.3. |
| --- | --- |

—

impuritățile rămase se utilizează pentru prepararea sedimentului astfel cum se descrie la punctul 2.1.3.3.

2.1.3.5.   Utilizarea agenților de colorare

Pentru a facilita identificarea corectă a constituenților de origine animală, operatorul poate utiliza agenți de colorare în timpul pregătirii eșantioanelor, în conformitate cu orientările emise de laboratorul de referință al UE pentru detectarea proteinelor animale în hrana pentru animale și publicate pe site-ul internet al acestuia.

În cazul în care se utilizează soluție de roșu de alizarină pentru colorarea sedimentelor, se aplică următorul protocol:

| — | sedimentul uscat se transferă într-o eprubetă de sticlă și se clătește de două ori cu aproximativ 5 ml de etanol (de fiecare dată se utilizează un agitator timp de 30 de secunde, solventul se lasă să se decanteze aproximativ 1 minut și 30 de secunde și se elimină prin turnare); |
| --- | --- |

—

sedimentul uscat se transferă într-o eprubetă de sticlă și se clătește de două ori cu aproximativ 5 ml de etanol (de fiecare dată se utilizează un agitator timp de 30 de secunde, solventul se lasă să se decanteze aproximativ 1 minut și 30 de secunde și se elimină prin turnare);

| — | sedimentul se decolorează adăugându-se cel puțin 1 ml de soluție de hipoclorit de sodiu. Se permite ca reacția să continue 10 minute. Tubul se umple cu apă, sedimentul se lasă să se decanteze 2-3 minute, iar apa și particulele în suspensie se elimină ușor prin turnare; |
| --- | --- |

—

sedimentul se decolorează adăugându-se cel puțin 1 ml de soluție de hipoclorit de sodiu. Se permite ca reacția să continue 10 minute. Tubul se umple cu apă, sedimentul se lasă să se decanteze 2-3 minute, iar apa și particulele în suspensie se elimină ușor prin turnare;

| — | sedimentul se mai clătește de două ori cu aproximativ 10 ml de apă (se utilizează un agitator timp de 30 de secunde, se lasă să se decanteze și se elimină apa prin turnare de fiecare dată); |
| --- | --- |

—

sedimentul se mai clătește de două ori cu aproximativ 10 ml de apă (se utilizează un agitator timp de 30 de secunde, se lasă să se decanteze și se elimină apa prin turnare de fiecare dată);

| — | se adaugă între 2 și 10 picături de soluție de roșu de alizarină, iar amestecul se agită. Se permite desfășurarea reacției timp de 30 de secunde și sedimentul colorat se clătește de două ori cu aproximativ 5 ml de etanol, apoi o dată cu acetonă (de fiecare dată se utilizează un agitator timp de 30 de secunde, solventul se lasă să se decanteze aproximativ 1 minut și se elimină prin turnare); |
| --- | --- |

—

se adaugă între 2 și 10 picături de soluție de roșu de alizarină, iar amestecul se agită. Se permite desfășurarea reacției timp de 30 de secunde și sedimentul colorat se clătește de două ori cu aproximativ 5 ml de etanol, apoi o dată cu acetonă (de fiecare dată se utilizează un agitator timp de 30 de secunde, solventul se lasă să se decanteze aproximativ 1 minut și se elimină prin turnare);

| — | sedimentul colorat se usucă. |
| --- | --- |

—

sedimentul colorat se usucă.

2.1.4.   Examinare microscopică

2.1.4.1.   Pregătirea lamelor

Lamele microscopice se pregătesc din sediment și, în funcție de alegerea operatorului, fie din reziduu de flotație, fie din materie primă. În cazul în care s-a utilizat cernerea în timpul pregătirii eșantioanelor, se pregătesc cele două fracțiuni rezultate (cea fină și cea grosieră). Porțiunile de testat din fracțiuni întinse pe lame trebuie să fie reprezentative pentru întreaga fracțiune.

Se pregătește un număr suficient de lame pentru a se asigura că se poate efectua un protocol complet de examinare, astfel cum se prevede la punctul 2.1.4.2.

Lamele microscopice se montează cu mediul de montare adecvat în conformitate cu PSO stabilite de laboratorul de referință al UE pentru detectarea proteinelor animale în hrana pentru animale și publicate pe site-ul internet al acestuia. Lamele se acoperă cu lame de acoperire.

2.1.4.2.   Protocoale de observare pentru detectarea particulelor animale în furajele combinate și materiile prime furajere

Lamele microscopice pregătite se observă în conformitate cu protocoalele de observare stabilite în diagrama 1 pentru furajele combinate și materiile prime furajere altele decât făina de pește pură sau în diagrama 2 pentru făina de pește pură.

Observațiile microscopice se realizează utilizând microscopul compus pe sediment și, în funcție de alegerea operatorului, fie pe reziduul de flotație, fie pe materia primă. Microscopul stereoscopic poate fi utilizat în plus față de microscopul compus pentru fracțiunile grosiere. Fiecare lamă se examinează în întregime la diferite amplificări.

Numărul minim de lame care trebuie observate în fiecare etapă a protocolului de observare trebuie să fie strict respectat, cu excepția cazului în care întregul material al fracțiunii nu permite să se ajungă la numărul prevăzut de lame. Nu se observă mai mult de 6 lame pentru fiecare determinare.

Pentru a facilita identificarea naturii și originii particulelor, operatorul poate utiliza instrumente de sprijin cum ar fi sisteme de asistare în luarea deciziilor, biblioteci de imagini și eșantioane de referință.

Diagrama 1

Protocol de observare pentru detectarea particulelor animale în furajele combinate și materiile prime furajere altele decât făina de pește

Image

Diagrama 2

Protocol de observare pentru detectarea particulelor animale în făina de pește

Image

2.1.4.3.   Numărul determinărilor

Dacă, în urma unei prime determinări efectuate în conformitate cu protocolul de observare stabilit în diagrama 1 sau în diagrama 2, după caz, nu se detectează nicio particulă animală de o anumită natură (de exemplu, animale terestre sau pești), nu este necesară nicio determinare suplimentară, iar rezultatul analizei se raportează utilizând terminologia stabilită la punctul 2.1.5.1.

Dacă, în urma unei prime determinări efectuate în conformitate cu protocoalele de observare stabilite în diagrama 1 sau în diagrama 2, după caz, numărul total al particulelor animale de o anumită natură (de exemplu, animale terestre sau pești) detectate variază de la 1 la 5, se efectuează o a doua determinare pornind de la un nou subeșantion de 50 g. Dacă, în urma acestei a doua determinări, numărul de particule animale de această anumită natură detectate variază de la 0 la 5, rezultatul analizei se raportează utilizând terminologia stabilită la punctul 2.1.5.2, dacă nu, se efectuează o a treia determinare pornind de la un nou subeșantion de 50 g. Cu toate acestea, în cazul în care, în urma primei și a celei de a doua determinări, suma particulelor de o anumită natură detectate în cele două determinări este mai mare de 15, nu este necesară nicio determinare suplimentară, iar rezultatul analizei se raportează direct utilizând terminologia stabilită la punctul 2.1.5.3. Dacă, în urma celei de a treia determinări, suma particulelor animale de o anumită natură detectate pe parcursul celor trei determinări este mai mare de 15, rezultatul analizei se raportează utilizând terminologia stabilită la punctul 2.1.5.3. Altfel, rezultatul analizei se raportează utilizând terminologia stabilită la punctul 2.1.5.2.

Dacă, în urma unei prime determinări efectuate în conformitate cu protocoalele de observare stabilite în diagrama 1 sau în diagrama 2, după caz, sunt detectate mai mult de 5 particule animale de o anumită natură (de exemplu, animale terestre sau pești), rezultatul analizei se raportează utilizând terminologia stabilită la punctul 2.1.5.3.

2.1.5.   Exprimarea rezultatelor

Atunci când raportează rezultatele, laboratorul indică pe ce tip de material s-a efectuat analiza (sediment, reziduu de flotație sau materie primă) și câte determinări s-au efectuat.

Raportul laboratorului conține cel puțin informații privind prezența constituenților derivați din animale terestre și din pești.

Diferitele situații se raportează în modul următor:

2.1.5.1.   Nicio particulă animală de o anumită natură detectată:

| — | în măsura în care a fost perceptibil la microscopul optic, în eșantionul prezentat nu a fost detectată nicio particulă derivată din animale terestre; |
| --- | --- |

—

în măsura în care a fost perceptibil la microscopul optic, în eșantionul prezentat nu a fost detectată nicio particulă derivată din animale terestre;

| — | în măsura în care a fost perceptibil la microscopul optic, în eșantionul prezentat nu a fost detectată nicio particulă derivată din pești. |
| --- | --- |

—

în măsura în care a fost perceptibil la microscopul optic, în eșantionul prezentat nu a fost detectată nicio particulă derivată din pești.

2.1.5.2.   Între 1 și 5 particule animale de o anumită natură detectate în medie:

| — | în măsura în care a fost perceptibil la microscopul optic, în eșantionul prezentat nu au fost detectate mai mult de 5 particule derivate din animale terestre, în medie, pentru fiecare determinare. Particulele au fost identificate ca ... [os, cartilagiu, mușchi, păr, coarne ...]. Această prezență scăzută, fiind sub limita de detecție a metodei microscopice, înseamnă că nu se poate exclude riscul unui fals rezultat pozitiv. |
| --- | --- |

—

în măsura în care a fost perceptibil la microscopul optic, în eșantionul prezentat nu au fost detectate mai mult de 5 particule derivate din animale terestre, în medie, pentru fiecare determinare. Particulele au fost identificate ca ... [os, cartilagiu, mușchi, păr, coarne ...]. Această prezență scăzută, fiind sub limita de detecție a metodei microscopice, înseamnă că nu se poate exclude riscul unui fals rezultat pozitiv.

Sau, după caz,

| — | în măsura în care a fost perceptibil la microscopul optic, în eșantionul prezentat nu au fost detectate mai mult de 5 particule derivate din pești, în medie, pentru fiecare determinare. Particulele au fost identificate ca ... [oase de pește, solzi de pește, cartilagiu, mușchi, otolit, branhii...]. Această prezență scăzută, fiind sub limita de detecție a metodei microscopice, înseamnă că nu se poate exclude riscul unui fals rezultat pozitiv. |
| --- | --- |

—

în măsura în care a fost perceptibil la microscopul optic, în eșantionul prezentat nu au fost detectate mai mult de 5 particule derivate din pești, în medie, pentru fiecare determinare. Particulele au fost identificate ca ... [oase de pește, solzi de pește, cartilagiu, mușchi, otolit, branhii...]. Această prezență scăzută, fiind sub limita de detecție a metodei microscopice, înseamnă că nu se poate exclude riscul unui fals rezultat pozitiv.

În cazul cernerii în prealabil a eșantioanelor, raportul laboratorului menționează fracțiunea în care (fracțiune cernută, fracțiune sub formă de pelete sau grăunțe) au fost detectate particulele animale, întrucât detectarea particulelor animale numai în fracțiunea cernută poate fi semnul unei contaminări a mediului.

2.1.5.3.   Mai mult de 5 particule animale de o anumită natură detectate în medie:

| — | în măsura în care a fost perceptibil la microscopul optic, în eșantionul prezentat au fost detectate mai mult de 5 particule derivate din animale terestre în medie pentru fiecare determinare. Particulele au fost identificate ca ... [os, cartilagiu, mușchi, păr, coarne ...]. |
| --- | --- |

—

în măsura în care a fost perceptibil la microscopul optic, în eșantionul prezentat au fost detectate mai mult de 5 particule derivate din animale terestre în medie pentru fiecare determinare. Particulele au fost identificate ca ... [os, cartilagiu, mușchi, păr, coarne ...].

Sau, după caz,

| — | în măsura în care a fost perceptibil la microscopul optic, în eșantionul prezentat au fost detectate mai mult de 5 particule derivate din pești în medie pentru fiecare determinare. Particulele au fost identificate ca ... [oase de pește, solzi de pește, cartilagiu, mușchi, otolit, branhii...]. |
| --- | --- |

—

în măsura în care a fost perceptibil la microscopul optic, în eșantionul prezentat au fost detectate mai mult de 5 particule derivate din pești în medie pentru fiecare determinare. Particulele au fost identificate ca ... [oase de pește, solzi de pește, cartilagiu, mușchi, otolit, branhii...].

În cazul cernerii în prealabil a eșantioanelor, raportul laboratorului menționează fracțiunea în care (fracțiune cernută, fracțiune sub formă de pelete sau grăunțe) au fost detectate particulele animale, întrucât detectarea particulelor animale numai în fracțiunea cernută poate fi semnul unei contaminări a mediului.

2.2.   PCR

2.2.1.   Principiu

Fragmentele de acid dezoxiribonucleic (ADN) de origine animală care pot fi prezente în materiile prime furajere și furajele combinate sunt detectate printr-o tehnică de amplificare genetică prin PCR, care vizează secvențe de ADN specifice speciei.

Metoda PCR necesită, în primul rând, o etapă de extragere a ADN-ului. Etapa de amplificare se aplică ulterior extractului de ADN astfel obținut, în vederea detectării speciilor de animale vizate de test.

2.2.2.   Reactivi și echipamente

2.2.2.1.   Reactivi

2.2.2.1.1.   Reactivi pentru etapa de extragere a ADN-ului

Se utilizează numai reactivii aprobați de laboratorul de referință al UE pentru detectarea proteinelor animale în hrana pentru animale și publicați pe site-ul internet al acestuia.

2.2.2.1.2.   Reactivi pentru etapa de amplificare genetică

2.2.2.1.2.1.   Primeri și sonde

Se utilizează numai primerii și sondele cu secvențe de oligonucleotide validate de către laboratorul de referință al UE pentru detectarea proteinelor animale în hrana pentru animale (2).

2.2.2.1.2.2.   Amestecul principal

Se utilizează doar soluțiile de amestec principal care nu conțin reactivi susceptibili să conducă la rezultate false datorită prezenței de ADN animal (3).

2.2.2.1.2.3.   Reactivi de decontaminare

2.2.2.1.2.3.1.   Soluție de acid clorhidric (0,1N)

2.2.2.1.2.3.2.   Înălbitor (soluție de hipoclorit de sodiu la 0,15 % din clor activ)

2.2.2.1.2.3.3.   Reactivi necorozivi pentru decontaminarea dispozitivelor costisitoare, precum balanțele analitice (de exemplu, DNA EraseTM al MP Biomedicals)

2.2.2.2.   Echipamente

2.2.2.2.1.   Balanță analitică cu o precizie de 0,001 g

2.2.2.2.2.   Echipament de măcinare

2.2.2.2.3.   Thermocycler care permite PCR în timp real

2.2.2.2.4.   Microcentrifugă pentru tuburi de microcentrifugare

2.2.2.2.5.   Set de micropipete care permit introducerea cu pipeta de la 1 μl până la 1 000 μl

2.2.2.2.6.   Material de plastic standard de biologie moleculară: tuburi de microcentrifugare, vârfuri de plastic filtrate pentru micropipete, plăci adecvate pentru thermocycler.

2.2.2.2.7.   Congelatoare pentru depozitarea eșantioanelor și reactivilor

2.2.3.   Eșantionarea și pregătirea eșantioanelor

2.2.3.1.   Eșantionare

Se utilizează un eșantion reprezentativ, prelevat în conformitate cu dispozițiile prevăzute în anexa I.

2.2.3.2.   Pregătirea eșantioanelor

Pregătirea eșantioanelor de laborator înainte de extragerea ADN-ului respectă cerințele prevăzute în anexa II. Cel puțin 50 g din eșantion constituie subeșantioane pentru a fi analizate și ulterior măcinate.

Pregătirea eșantioanelor se efectuează într-o încăpere diferită de cele dedicate extragerii ADN-ului și reacțiilor de amplificare genetică descrise în ISO 24276.

Se pregătesc două porțiuni de testat de cel puțin 100 mg fiecare.

2.2.4.   Extragerea ADN-ului

Extragerea ADN-ului se efectuează pe fiecare porțiune de testat pregătită utilizând PSO stabilite de laboratorul de referință al UE pentru detectarea proteinelor animale în hrana pentru animale și publicate pe site-ul internet al acestuia.

Se pregătesc două controale de extragere pentru fiecare serie de extrageri descrise în ISO 24276:

| — | un control martor de extragere; |
| --- | --- |

—

un control martor de extragere;

| — | un control de extragere al ADN-ului pozitiv. |
| --- | --- |

—

un control de extragere al ADN-ului pozitiv.

2.2.5.   Amplificarea genetică

Amplificarea genetică se efectuează utilizând metodele validate pentru fiecare specie care necesită identificare. Aceste metode sunt prevăzute în PSO stabilite de laboratorul de referință al UE pentru detectarea proteinelor animale în hrana pentru animale și publicate pe site-ul internet al acestuia. Fiecare extract de ADN se analizează în cel puțin două diluții diferite în scopul de a evalua inhibarea.

Se pregătesc două controale de amplificare pentru fiecare specie țintă, astfel cum se descrie în ISO 24276.

| — | se utilizează un control țintă al ADN-ului pozitiv pentru fiecare placă sau serie de teste PCR; |
| --- | --- |

—

se utilizează un control țintă al ADN-ului pozitiv pentru fiecare placă sau serie de teste PCR;

| — | se utilizează un control al reactivului de amplificare (denumit, de asemenea, control fără etalon) pentru fiecare placă sau serie de teste PCR. |
| --- | --- |

—

se utilizează un control al reactivului de amplificare (denumit, de asemenea, control fără etalon) pentru fiecare placă sau serie de teste PCR.

2.2.6.   Interpretarea și exprimarea rezultatelor

Atunci când raportează rezultatele, laboratorul indică cel puțin greutatea porțiunilor de testat utilizate, tehnica de extragere utilizată, numărul de determinări efectuate și limita de detecție a metodei.

Rezultatele nu sunt interpretate și raportate în cazul în care controlul de extragere al ADN-ului pozitiv și controalele țintă ale ADN-ului pozitiv nu oferă rezultate pozitive pentru obiectivul care face obiectul testului, în timp ce controlul reactivului de amplificare este negativ.

În cazul în care rezultatele celor două porțiuni de testat nu sunt consecvente, se repetă cel puțin etapa de amplificare genetică. În cazul în care laboratorul suspectează că extractele de ADN pot fi cauza inconsecvenței, se efectuează o nouă extracție de ADN și o altă amplificare genetică înainte de interpretarea rezultatelor.

Exprimarea finală a rezultatelor se bazează pe integrarea și interpretarea rezultatelor celor două porțiuni de testat în conformitate cu PSO stabilite de laboratorul de referință al UE pentru detectarea proteinelor animale în hrana pentru animale și publicate pe site-ul internet al acestuia.

2.2.6.1.   Rezultat negativ

Un rezultat negativ este raportat după cum urmează:

Niciun ADN de la X nu a fost detectat în eșantionul prezentat (X fiind specia de animale sau grupul de specii de animale care sunt vizate de test).

2.2.6.2.   Rezultat pozitiv

Un rezultat pozitiv este raportat după cum urmează:

A fost detectat ADN de la X în eșantionul prezentat (X fiind specia de animale sau grupul de specii de animale care sunt vizate de test).”

---

(1)  http://eurl.craw.eu/

1

(2)  Lista acestor primeri și sonde pentru fiecare specie de animale vizată de testare este disponibilă pe site-ul internet al laboratorului de referință al UE pentru detectarea proteinelor animale în hrana pentru animale.

2

(3)  Exemple de amestecuri principale care sunt funcționale sunt disponibile pe site-ul internet al laboratorului de referință al UE pentru detectarea proteinelor animale în hrana pentru animale.

3

---

| 23.1.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 20/44 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 20/44

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 52/2013 AL COMISIEI

din 22 ianuarie 2013

de modificare a anexei XIb la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește vinul petiant, vinul perlant și mustul de struguri concentrat rectificat

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1), în special articolul 113d alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 113d din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, anexa XIb la regulamentul menționat enumeră categoriile de produse viticole care pot fi utilizate în Uniune în scopul comercializării unui produs care îndeplinește condițiile prevăzute în anexa respectivă. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 113d din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, anexa XIb la regulamentul menționat enumeră categoriile de produse viticole care pot fi utilizate în Uniune în scopul comercializării unui produs care îndeplinește condițiile prevăzute în anexa respectivă.

| (2) | În ceea ce privește vinul petiant și vinul perlant, punctele 8 și 9 din anexa XIb la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevăd ca aceste vinuri să fie obținute din vin. La punctele 17 și 18 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1493/1999 al Consiliului din 17 mai 1999 privind organizarea comună a pieței vitivinicole (2) se prevede însă că produsele în cauză pot fi obținute și din alte produse din care se pot obține vinuri. Reforma sectorului vitivinicol introdusă de Regulamentul (CE) nr. 479/2008 al Consiliului (3) nu a vizat modificarea listei produselor pentru a se obține vin petiant și vin perlant. Prin urmare, este oportun să se prevadă din nou că vinul petiant și vinul perlant pot fi obținute, de asemenea, din vin nou, aflat încă în fermentație, din must de struguri sau din must de struguri parțial fermentat. |
| --- | --- |

(2)

În ceea ce privește vinul petiant și vinul perlant, punctele 8 și 9 din anexa XIb la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevăd ca aceste vinuri să fie obținute din vin. La punctele 17 și 18 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1493/1999 al Consiliului din 17 mai 1999 privind organizarea comună a pieței vitivinicole (2) se prevede însă că produsele în cauză pot fi obținute și din alte produse din care se pot obține vinuri. Reforma sectorului vitivinicol introdusă de Regulamentul (CE) nr. 479/2008 al Consiliului (3) nu a vizat modificarea listei produselor pentru a se obține vin petiant și vin perlant. Prin urmare, este oportun să se prevadă din nou că vinul petiant și vinul perlant pot fi obținute, de asemenea, din vin nou, aflat încă în fermentație, din must de struguri sau din must de struguri parțial fermentat.

| (3) | Noile procedee de producere a mustului de struguri concentrat rectificat permit obținerea unui must concentrat rectificat cristalizat. Definiția mustului de struguri concentrat rectificat prezentată la punctul 14 din anexa XIb la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede doar o formă lichidă. Definiția mustului de struguri concentrat rectificat trebuie adaptată pentru a se include forma cristalizată a acestuia. |
| --- | --- |

(3)

Noile procedee de producere a mustului de struguri concentrat rectificat permit obținerea unui must concentrat rectificat cristalizat. Definiția mustului de struguri concentrat rectificat prezentată la punctul 14 din anexa XIb la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede doar o formă lichidă. Definiția mustului de struguri concentrat rectificat trebuie adaptată pentru a se include forma cristalizată a acestuia.

| (4) | Prin urmare, anexa XIb la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 trebuie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, anexa XIb la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 trebuie modificată în consecință.

| (5) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului de reglementare prevăzut la articolul 195 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului de reglementare prevăzut la articolul 195 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa XIb la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 se modifică după cum urmează:

| 1. | La punctul 8, litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | se obține din vin, din vin nou aflat încă în fermentație, din must de struguri sau din must de struguri parțial fermentat, cu condiția ca aceste produse să aibă o tărie alcoolică totală de minimum 9 % vol.;”. |
| --- | --- | --- |

1.

La punctul 8, litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

se obține din vin, din vin nou aflat încă în fermentație, din must de struguri sau din must de struguri parțial fermentat, cu condiția ca aceste produse să aibă o tărie alcoolică totală de minimum 9 % vol.;”.

| 2. | La punctul 9, litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | se obține din vin, din vin nou aflat încă în fermentație, din must de struguri sau din must de struguri parțial fermentat;”. |
| --- | --- | --- |

2.

La punctul 9, litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

se obține din vin, din vin nou aflat încă în fermentație, din must de struguri sau din must de struguri parțial fermentat;”.

| 3. | Punctul 14 se înlocuiește cu următorul text:
  „14.   Must de struguri concentrat rectificat

  Prin „must de struguri concentrat rectificat” se înțelege:






  (a) | produsul lichid necaramelizat care:






  (i) | se obține prin deshidratarea parțială a mustului de struguri efectuată prin orice altă metodă autorizată în afară de încălzirea pe foc direct, astfel încât valoarea indicată la temperatura de 20 °C de refractometrul utilizat conform unei metode care se va stabili în conformitate cu articolul 120g să nu fie mai mică de 61,7 %; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Punctul 14 se înlocuiește cu următorul text:

„14.   Must de struguri concentrat rectificat

Prin „must de struguri concentrat rectificat” se înțelege:

(a)

produsul lichid necaramelizat care:

(i)

se obține prin deshidratarea parțială a mustului de struguri efectuată prin orice altă metodă autorizată în afară de încălzirea pe foc direct, astfel încât valoarea indicată la temperatura de 20 °C de refractometrul utilizat conform unei metode care se va stabili în conformitate cu articolul 120g să nu fie mai mică de 61,7 %;

| (ii) | a fost supus unor tratamente autorizate de dezacidificare și de eliminare a altor componente în afară de zahăr; |
| --- | --- |

(ii)

a fost supus unor tratamente autorizate de dezacidificare și de eliminare a altor componente în afară de zahăr;

| (iii) | are următoarele caracteristici:






  — | un pH de maximum 5, determinat la 25 °Brix; |
| --- | --- | --- |

(iii)

are următoarele caracteristici:

—

un pH de maximum 5, determinat la 25 °Brix;

| — | o densitate optică, la 425 nm, de maximum 0,100 la o grosime a stratului de lichid de 1 cm, la 25 °Brix; |
| --- | --- |

—

o densitate optică, la 425 nm, de maximum 0,100 la o grosime a stratului de lichid de 1 cm, la 25 °Brix;

| — | un conținut de zaharoză nedetectabil printr-o metodă de analiză care urmează a fi stabilită; |
| --- | --- |

—

un conținut de zaharoză nedetectabil printr-o metodă de analiză care urmează a fi stabilită;

| — | un indice Folin-Ciocâlteu de maximum 6,00, determinat la 25 °Brix; |
| --- | --- |

—

un indice Folin-Ciocâlteu de maximum 6,00, determinat la 25 °Brix;

| — | aciditate totală de cel mult 15 miliechivalenți per kilogram de zaharuri totale; |
| --- | --- |

—

aciditate totală de cel mult 15 miliechivalenți per kilogram de zaharuri totale;

| — | un conținut de dioxid de sulf de maximum 25 mg per kilogram de zaharuri totale; |
| --- | --- |

—

un conținut de dioxid de sulf de maximum 25 mg per kilogram de zaharuri totale;

| — | un conținut total de cationi de cel mult 8 miliechivalenți per kilogram de zaharuri totale; |
| --- | --- |

—

un conținut total de cationi de cel mult 8 miliechivalenți per kilogram de zaharuri totale;

| — | o conductivitate care nu depășește 120 micro-Siemens per centimetru, la 25 °Brix și la 20 °C; |
| --- | --- |

—

o conductivitate care nu depășește 120 micro-Siemens per centimetru, la 25 °Brix și la 20 °C;

| — | un conținut de hidroximetilfurfural de maximum 25 mg per kilogram de zaharuri totale; |
| --- | --- |

—

un conținut de hidroximetilfurfural de maximum 25 mg per kilogram de zaharuri totale;

| — | prezența mezoinozitolului; |
| --- | --- |

—

prezența mezoinozitolului;

| (b) | produsul solid necaramelizat care:






  (i) | se obține prin cristalizarea mustului de struguri concentrat rectificat lichid, fără utilizarea vreunui solvent; |
| --- | --- | --- |

(b)

produsul solid necaramelizat care:

(i)

se obține prin cristalizarea mustului de struguri concentrat rectificat lichid, fără utilizarea vreunui solvent;

| (ii) | a fost supus unor tratamente autorizate de dezacidificare și de eliminare a altor componente în afară de zahăr; |
| --- | --- |

(ii)

a fost supus unor tratamente autorizate de dezacidificare și de eliminare a altor componente în afară de zahăr;

| (iii) | după diluarea într-o soluție la 25 °Brix, are următoarele caracteristici:






  — | un pH de maximum 7,5; |
| --- | --- | --- |

(iii)

după diluarea într-o soluție la 25 °Brix, are următoarele caracteristici:

—

un pH de maximum 7,5;

| — | o densitate optică, la 425 nm, de maximum 0,100 la o grosime a stratului de lichid de 1 cm; |
| --- | --- |

—

o densitate optică, la 425 nm, de maximum 0,100 la o grosime a stratului de lichid de 1 cm;

| — | un conținut de zaharoză nedetectabil printr-o metodă de analiză care urmează a fi stabilită; |
| --- | --- |

—

un conținut de zaharoză nedetectabil printr-o metodă de analiză care urmează a fi stabilită;

| — | un indice Folin-Ciocâlteu de maximum 6,00; |
| --- | --- |

—

un indice Folin-Ciocâlteu de maximum 6,00;

| — | aciditate totală de cel mult 15 miliechivalenți per kilogram de zaharuri totale; |
| --- | --- |

—

aciditate totală de cel mult 15 miliechivalenți per kilogram de zaharuri totale;

| — | un conținut de dioxid de sulf de maximum 10 mg per kilogram de zaharuri totale; |
| --- | --- |

—

un conținut de dioxid de sulf de maximum 10 mg per kilogram de zaharuri totale;

| — | un conținut total de cationi de cel mult 8 miliechivalenți per kilogram de zaharuri totale; |
| --- | --- |

—

un conținut total de cationi de cel mult 8 miliechivalenți per kilogram de zaharuri totale;

| — | o conductivitate care nu depășește 120 micro-Siemens per centimetru, la 20 °C; |
| --- | --- |

—

o conductivitate care nu depășește 120 micro-Siemens per centimetru, la 20 °C;

| — | un conținut de hidroximetilfurfural de maximum 25 mg per kilogram de zaharuri totale; |
| --- | --- |

—

un conținut de hidroximetilfurfural de maximum 25 mg per kilogram de zaharuri totale;

| — | prezența mezoinozitolului. |
| --- | --- |

—

prezența mezoinozitolului.

Este permisă o tărie alcoolică dobândită pentru mustul de struguri concentrat rectificat de cel mult 1 % vol.”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 22 ianuarie 2013.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 179, 14.7.1999, p. 1.

2

(3)  JO L 148, 6.6.2008, p. 1.

3

---

| 23.1.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 20/46 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 20/46

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 53/2013 AL COMISIEI

din 22 ianuarie 2013

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1183/2005 al Consiliului de instituire a anumitor măsuri speciale împotriva persoanelor ale căror acțiuni încalcă embargoul asupra armelor impus Republicii Democratice Congo

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1183/2005 al Consiliului din 18 iulie 2005 de instituire a anumitor măsuri speciale împotriva persoanelor ale căror acțiuni încalcă embargoul asupra armelor impus Republicii Democratice Congo (1), în special articolul 9 alineatul (1) litera (a),

întrucât:

| (1) | În anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1183/2005 sunt enumerate persoanele fizice și juridice, entitățile și organismele cărora li se aplică înghețarea fondurilor și a resurselor economice în temeiul regulamentului. |
| --- | --- |

(1)

În anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1183/2005 sunt enumerate persoanele fizice și juridice, entitățile și organismele cărora li se aplică înghețarea fondurilor și a resurselor economice în temeiul regulamentului.

| (2) | La 31 decembrie 2012, Comitetul de sancțiuni al Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite a adăugat două persoane fizice și două entități pe lista de persoane și entități care fac obiectul înghețării activelor. |
| --- | --- |

(2)

La 31 decembrie 2012, Comitetul de sancțiuni al Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite a adăugat două persoane fizice și două entități pe lista de persoane și entități care fac obiectul înghețării activelor.

| (3) | Prin urmare, anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1183/2005 trebuie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1183/2005 trebuie modificată în consecință.

| (4) | Pentru a se asigura eficacitatea măsurilor prevăzute în prezentul regulament, acesta ar trebui să intre în vigoare imediat, |
| --- | --- |

(4)

Pentru a se asigura eficacitatea măsurilor prevăzute în prezentul regulament, acesta ar trebui să intre în vigoare imediat,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1183/2005 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 22 ianuarie 2013.

Pentru Comisie, pentru președinte

Șef al Serviciului Instrumente de Politică Externă

---

(1)  JO L 193, 23.7.2005, p. 1.

1

---

ANEXĂ

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1183/2005 se modifică după cum urmează:

| (1) | Următoarele mențiuni se adaugă la rubrica „A. PERSOANE FIZICE”:






  (a) | „Eric Badege. Data nașterii: 1971. Data desemnării menționată la articolul 5 alineatul (1) litera (b): 31.12.2012.” |
| --- | --- | --- |

(1)

Următoarele mențiuni se adaugă la rubrica „A. PERSOANE FIZICE”:

(a)

„Eric Badege. Data nașterii: 1971. Data desemnării menționată la articolul 5 alineatul (1) litera (b): 31.12.2012.”

| (b) | „Jean-Marie Lugerero Runiga. Data nașterii: aproximativ 1960. Data desemnării menționată la articolul 5 alineatul (1) litera (b): 31.12.2012.” |
| --- | --- |

(b)

„Jean-Marie Lugerero Runiga. Data nașterii: aproximativ 1960. Data desemnării menționată la articolul 5 alineatul (1) litera (b): 31.12.2012.”

| (2) | Următoarele mențiuni se adaugă la rubrica „B. PERSOANE JURIDICE, ENTITĂȚI ȘI ORGANISME”:






  (a) | „Forces Democratiques De Liberation Du Rwanda [alias (a) FDLR, (b) Force Combattante Abacunguzi, (c) FOCA, (d) Combatant Force for the Liberation of Rwanda]. E-mail: Fdlr@fmx.de; fldrrse@yahoo.fr; fdlr@gmx.net. Locație: Kivu de Nord și Kivu de Sud, Republica Democratică Congo. Data desemnării menționată la articolul 5 alineatul (1) litera (b): 31.12.2012.” |
| --- | --- | --- |

(2)

Următoarele mențiuni se adaugă la rubrica „B. PERSOANE JURIDICE, ENTITĂȚI ȘI ORGANISME”:

(a)

„Forces Democratiques De Liberation Du Rwanda [alias (a) FDLR, (b) Force Combattante Abacunguzi, (c) FOCA, (d) Combatant Force for the Liberation of Rwanda]. E-mail: Fdlr@fmx.de; fldrrse@yahoo.fr; fdlr@gmx.net. Locație: Kivu de Nord și Kivu de Sud, Republica Democratică Congo. Data desemnării menționată la articolul 5 alineatul (1) litera (b): 31.12.2012.”

| (b) | „M23 (alias Mouvement Du 23 Mars). Data desemnării menționată la articolul 5 alineatul (1) litera (b): 31.12.2012.” |
| --- | --- |

(b)

„M23 (alias Mouvement Du 23 Mars). Data desemnării menționată la articolul 5 alineatul (1) litera (b): 31.12.2012.”

---

| 23.1.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 20/48 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 20/48

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 54/2013 AL COMISIEI

din 22 ianuarie 2013

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 22 ianuarie 2013.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | MA | 66,0 |
| TN | 88,5 |
| TR | 118,0 |
| ZZ | 90,8 |
| 0707 00 05 | EG | 200,0 |
| JO | 182,1 |
| MA | 158,2 |
| TR | 157,7 |
| ZZ | 174,5 |
| 0709 91 00 | EG | 128,6 |
| ZZ | 128,6 |
| 0709 93 10 | EG | 105,4 |
| MA | 95,6 |
| TR | 140,1 |
| ZZ | 113,7 |
| 0805 10 20 | EG | 55,6 |
| MA | 58,1 |
| TN | 60,2 |
| TR | 62,9 |
| ZA | 46,1 |
| ZZ | 56,6 |
| 0805 20 10 | MA | 88,4 |
| ZZ | 88,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 111,4 |
| KR | 138,5 |
| TR | 82,7 |
| ZZ | 110,9 |
| 0805 50 10 | EG | 87,0 |
| TR | 74,7 |
| ZZ | 80,9 |
| 0808 10 80 | CN | 91,3 |
| MK | 35,9 |
| US | 164,1 |
| ZZ | 97,1 |
| 0808 30 90 | CN | 68,8 |
| US | 132,9 |
| ZZ | 100,9 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

MA

66,0

TN

88,5

TR

118,0

ZZ

90,8

0707 00 05

EG

200,0

JO

182,1

MA

158,2

TR

157,7

ZZ

174,5

0709 91 00

EG

128,6

ZZ

128,6

0709 93 10

EG

105,4

MA

95,6

TR

140,1

ZZ

113,7

0805 10 20

EG

55,6

MA

58,1

TN

60,2

TR

62,9

ZA

46,1

ZZ

56,6

0805 20 10

MA

88,4

ZZ

88,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

111,4

KR

138,5

TR

82,7

ZZ

110,9

0805 50 10

EG

87,0

TR

74,7

ZZ

80,9

0808 10 80

CN

91,3

MK

35,9

US

164,1

ZZ

97,1

0808 30 90

CN

68,8

US

132,9

ZZ

100,9

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

DECIZII

| 23.1.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 20/50 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 20/50

---

DECIZIA EUCAP NESTOR/1/2013 A COMITETULUI POLITIC ȘI DE SECURITATE

din 11 ianuarie 2013

privind instituirea Comitetului contribuitorilor la misiunea Uniunii Europene referitoare la consolidarea capacităților maritime regionale în statele din Cornul Africii (EUCAP NESTOR)

(2013/41/PESC)

COMITETUL POLITIC ȘI DE SECURITATE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 38 al treilea paragraf,

având în vedere Decizia 2012/389/PESC a Consiliului din 16 iulie 2012 privind misiunea Uniunii Europene referitoare la consolidarea capacităților maritime regionale în statele din Cornul Africii (EUCAP NESTOR) (1), în special articolul 10 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 10 alineatul (3) din Decizia 2012/389/PESC, Consiliul autorizează Comitetul politic și de securitate (COPS) să adopte deciziile relevante privind acceptarea contribuțiilor din partea statelor terțe la EUCAP NESTOR și să instituie un comitet al contribuitorilor (CoC). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 10 alineatul (3) din Decizia 2012/389/PESC, Consiliul autorizează Comitetul politic și de securitate (COPS) să adopte deciziile relevante privind acceptarea contribuțiilor din partea statelor terțe la EUCAP NESTOR și să instituie un comitet al contribuitorilor (CoC).

| (2) | Concluziile Consiliului European de la Göteborg din 15 și 16 iunie 2001 au instituit principiile orientative și modalitățile pentru contribuțiile statelor terțe la misiunile de poliție. La 10 decembrie 2002, Consiliul a aprobat documentul intitulat „Consultări și modalități referitoare la contribuția statelor nemembre UE la operațiile UE de gestionare civilă a crizelor”, care dezvoltă în continuare cadrul în care statele terțe pot participa la operațiile de gestionare civilă a crizelor, inclusiv instituirea unui CoC. |
| --- | --- |

(2)

Concluziile Consiliului European de la Göteborg din 15 și 16 iunie 2001 au instituit principiile orientative și modalitățile pentru contribuțiile statelor terțe la misiunile de poliție. La 10 decembrie 2002, Consiliul a aprobat documentul intitulat „Consultări și modalități referitoare la contribuția statelor nemembre UE la operațiile UE de gestionare civilă a crizelor”, care dezvoltă în continuare cadrul în care statele terțe pot participa la operațiile de gestionare civilă a crizelor, inclusiv instituirea unui CoC.

| (3) | CoC ar trebui să reprezinte un for de dezbatere a tuturor problemelor legate de gestionarea EUCAP NESTOR cu statele terțe contribuabile. COPS, care exercită controlul politic și conducerea strategică a EUCAP NESTOR, ar trebui să țină seama de punctele de vedere exprimate de CoC, |
| --- | --- |

(3)

CoC ar trebui să reprezinte un for de dezbatere a tuturor problemelor legate de gestionarea EUCAP NESTOR cu statele terțe contribuabile. COPS, care exercită controlul politic și conducerea strategică a EUCAP NESTOR, ar trebui să țină seama de punctele de vedere exprimate de CoC,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Instituire

(1)   Prin prezenta se instituie un Comitet al contribuitorilor (CoC) pentru misiunea Uniunii Europene referitoare la consolidarea capacităților maritime regionale în statele din Cornul Africii (EUCAP NESTOR).

(2)   Mandatul CoC este stabilit în documentul intitulat „Consultări și modalități referitoare la contribuția statelor nemembre UE la operațiile UE de gestionare civilă a crizelor”.

Articolul 2

Componență

(1)   CoC este format din următorii membri:

| — | reprezentanți ai tuturor statelor membre; |
| --- | --- |

—

reprezentanți ai tuturor statelor membre;

| — | reprezentanți ai statelor terțe care participă la misiune oferind contribuții. |
| --- | --- |

—

reprezentanți ai statelor terțe care participă la misiune oferind contribuții.

(2)   La reuniunile CoC poate, de asemenea, să participe un reprezentant al Comisiei Europene.

Articolul 3

Informații din partea șefului misiunii

CoC primește periodic informații de la șeful misiunii.

Articolul 4

Președinția

CoC este prezidat de Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate sau de reprezentantul acestuia.

Articolul 5

Reuniuni

(1)   CoC este convocat periodic de către președinte. Atunci când împrejurările o impun, pot fi convocate reuniuni de urgență la inițiativa președintelui sau la cererea unui membru.

(2)   Președintele distribuie, în prealabil, o ordine de zi provizorie și documente referitoare la reuniune. Președintele este responsabil de comunicarea rezultatelor dezbaterilor din cadrul CoC către COPS.

Articolul 6

Confidențialitate

(1)   În conformitate cu Decizia 2011/292/UE a Consiliului din 31 martie 2011 privind normele de securitate pentru protecția informațiilor UE clasificate (2), normele de securitate ale Consiliului se aplică în cazul reuniunilor și procedurilor din cadrul CoC. În special, reprezentanții din cadrul CoC trebuie să dețină autorizații de securitate adecvate.

(2)   Deliberările CoC intră sub incidența obligației de păstrare a secretului profesional, cu excepția cazurilor în care CoC decide în unanimitate contrariul.

Articolul 7

Intrarea în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 11 ianuarie 2013.

Pentru Comitetul politic și de securitate

Președintele

O. SKOOG

---

(1)  JO L 187, 17.7.2012, p. 40.

1

(2)  JO L 141, 27.5.2011, p. 17.

2

---

| 23.1.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 20/52 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 20/52

---

DECIZIA EUCAP NESTOR/2/2013 A COMITETULUI POLITIC ȘI DE SECURITATE

din 11 ianuarie 2013

privind acceptarea contribuțiilor statelor terțe la misiunea Uniunii Europene referitoare la consolidarea capacităților maritime regionale în statele din Cornul Africii (EUCAP NESTOR)

(2013/42/PESC)

COMITETUL POLITIC ȘI DE SECURITATE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 38 al treilea paragraf,

având în vedere Decizia 2012/389/PESC a Consiliului din 16 iulie 2012 privind misiunea Uniunii Europene referitoare la consolidarea capacităților maritime regionale în statele din Cornul Africii (EUCAP NESTOR) (1), în special articolul 10 alineatul (3),

întrucât,

| (1) | În conformitate cu articolul 10 alineatul (3) din Decizia 2012/389/PESC, Consiliul autorizează Comitetul politic și de securitate (COPS) să adopte deciziile relevante privind acceptarea contribuțiilor din partea statelor terțe la EUCAP NESTOR. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 10 alineatul (3) din Decizia 2012/389/PESC, Consiliul autorizează Comitetul politic și de securitate (COPS) să adopte deciziile relevante privind acceptarea contribuțiilor din partea statelor terțe la EUCAP NESTOR.

| (2) | Comandantul operațiilor civile a recomandat COPS să accepte contribuția din partea Norvegiei la EUCAP NESTOR și să o considere semnificativă. |
| --- | --- |

(2)

Comandantul operațiilor civile a recomandat COPS să accepte contribuția din partea Norvegiei la EUCAP NESTOR și să o considere semnificativă.

| (3) | Norvegia ar trebui să fie scutită de contribuții financiare la bugetul EUCAP NESTOR, |
| --- | --- |

(3)

Norvegia ar trebui să fie scutită de contribuții financiare la bugetul EUCAP NESTOR,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Contribuțiile statelor terțe

(1)   Contribuția Norvegiei la EUCAP NESTOR este acceptată și este considerată semnificativă.

(2)   Norvegia este scutită de contribuții financiare la bugetul EUCAP NESTOR.

Articolul 2

Intrarea în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 11 ianuarie 2013.

Pentru Comitetul politic și de securitate

Președintele

O. SKOOG

---

(1)  JO L 187, 17.7.2012, p. 40.

1

---

| 23.1.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 20/53 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 20/53

---

DECIZIA 2013/43/PESC A CONSILIULUI

din 22 ianuarie 2013

privind continuarea activităților Uniunii de susținere a negocierilor pentru Tratatul privind comerțul cu arme, în cadrul Strategiei europene de securitate

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 26 alineatul (2) și articolul 31 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | La 12 decembrie 2003, Consiliul European a adoptat Strategia europeană de securitate, care solicita instaurarea unei ordini internaționale bazate pe un multilateralism eficace. Strategia europeană de securitate recunoaște Carta Organizației Națiunilor Unite (ONU) drept cadrul fundamental al relațiilor internaționale. Consolidarea ONU, punerea la dispoziția acesteia a mijloacelor necesare îndeplinirii responsabilităților sale și realizării unor acțiuni eficace reprezintă o prioritate a Uniunii. |
| --- | --- |

(1)

La 12 decembrie 2003, Consiliul European a adoptat Strategia europeană de securitate, care solicita instaurarea unei ordini internaționale bazate pe un multilateralism eficace. Strategia europeană de securitate recunoaște Carta Organizației Națiunilor Unite (ONU) drept cadrul fundamental al relațiilor internaționale. Consolidarea ONU, punerea la dispoziția acesteia a mijloacelor necesare îndeplinirii responsabilităților sale și realizării unor acțiuni eficace reprezintă o prioritate a Uniunii.

| (2) | La 6 decembrie 2006, Adunarea Generală a ONU a adoptat Rezoluția 61/89, intitulată „Către un tratat privind comerțul cu arme: stabilirea standardelor internaționale comune pentru importul, exportul și transferul de arme convenționale”, prin care a dorit să afle opiniile statelor membre ale ONU privind un potențial tratat și a stabilit un grup de experți guvernamentali (GEG) care să continue să examineze chestiunea, inițiind, astfel, procesul ONU de elaborare a unui tratat privind comerțul cu arme (denumit în continuare „procesul TCA”). |
| --- | --- |

(2)

La 6 decembrie 2006, Adunarea Generală a ONU a adoptat Rezoluția 61/89, intitulată „Către un tratat privind comerțul cu arme: stabilirea standardelor internaționale comune pentru importul, exportul și transferul de arme convenționale”, prin care a dorit să afle opiniile statelor membre ale ONU privind un potențial tratat și a stabilit un grup de experți guvernamentali (GEG) care să continue să examineze chestiunea, inițiind, astfel, procesul ONU de elaborare a unui tratat privind comerțul cu arme (denumit în continuare „procesul TCA”).

| (3) | La 2 decembrie 2009, Adunarea Generală a ONU a adoptat Rezoluția 64/48, intitulată „Tratatul privind comerțul cu arme”, care a decis convocarea în 2012 a Conferinței ONU privind Tratatul privind comerțul cu arme, pentru a elabora un instrument cu forță juridică obligatorie cu privire la cele mai înalte standarde internaționale comune posibile pentru transferurile de arme convenționale. |
| --- | --- |

(3)

La 2 decembrie 2009, Adunarea Generală a ONU a adoptat Rezoluția 64/48, intitulată „Tratatul privind comerțul cu arme”, care a decis convocarea în 2012 a Conferinței ONU privind Tratatul privind comerțul cu arme, pentru a elabora un instrument cu forță juridică obligatorie cu privire la cele mai înalte standarde internaționale comune posibile pentru transferurile de arme convenționale.

| (4) | În concluziile sale din 11 decembrie 2006, 10 decembrie 2007, 12 iulie 2010 și 25 iunie 2012, Consiliul a salutat diferitele etape ale procesului TCA și și-a exprimat angajamentul cel mai ferm pentru succesul negocierii unui nou instrument internațional, cu forță juridică obligatorie, care ar trebui să instituie cele mai înalte standarde internaționale comune posibile pentru reglementarea comerțului legal cu arme convenționale, care ar trebui să fie relevant pentru toate statele membre ONU și care ar putea fi, prin urmare, universal. |
| --- | --- |

(4)

În concluziile sale din 11 decembrie 2006, 10 decembrie 2007, 12 iulie 2010 și 25 iunie 2012, Consiliul a salutat diferitele etape ale procesului TCA și și-a exprimat angajamentul cel mai ferm pentru succesul negocierii unui nou instrument internațional, cu forță juridică obligatorie, care ar trebui să instituie cele mai înalte standarde internaționale comune posibile pentru reglementarea comerțului legal cu arme convenționale, care ar trebui să fie relevant pentru toate statele membre ONU și care ar putea fi, prin urmare, universal.

| (5) | Pentru promovarea caracterului cuprinzător și a relevanței procesului TCA, Consiliul a adoptat, la 19 ianuarie 2009, Decizia 2009/42/PESC privind susținerea activităților UE în vederea promovării în rândul țărilor terțe a procesului de elaborare a unui tratat privind comerțul cu arme, în cadrul Strategiei europene de securitate (1) și, la 14 iunie 2010, Decizia 2010/336/PESC privind activitățile UE de susținere a Tratatului privind comerțul cu arme, în cadrul Strategiei europene de securitate (2), constând într-o serie de seminare regionale cu acoperire mondială. Obiectivul acestor evenimente de informare a fost susținerea procesului de pregătire a Conferinței ONU din 2012 privind Tratatul privind comerțul cu arme prin extinderea discuțiilor și prin adoptarea de recomandări concrete, precum și susținerea statelor membre ale ONU în dezvoltarea și îmbunătățirea expertizei pentru a implementa controale eficace ale transferurilor de arme odată cu intrarea în vigoare a tratatului. |
| --- | --- |

(5)

Pentru promovarea caracterului cuprinzător și a relevanței procesului TCA, Consiliul a adoptat, la 19 ianuarie 2009, Decizia 2009/42/PESC privind susținerea activităților UE în vederea promovării în rândul țărilor terțe a procesului de elaborare a unui tratat privind comerțul cu arme, în cadrul Strategiei europene de securitate (1) și, la 14 iunie 2010, Decizia 2010/336/PESC privind activitățile UE de susținere a Tratatului privind comerțul cu arme, în cadrul Strategiei europene de securitate (2), constând într-o serie de seminare regionale cu acoperire mondială. Obiectivul acestor evenimente de informare a fost susținerea procesului de pregătire a Conferinței ONU din 2012 privind Tratatul privind comerțul cu arme prin extinderea discuțiilor și prin adoptarea de recomandări concrete, precum și susținerea statelor membre ale ONU în dezvoltarea și îmbunătățirea expertizei pentru a implementa controale eficace ale transferurilor de arme odată cu intrarea în vigoare a tratatului.

| (6) | Conferința ONU privind Tratatul privind comerțul cu arme a fost convocată la sediul ONU de la New York între 2 și 27 iulie 2012, în vederea elaborării unui instrument juridic obligatoriu cu privire la cele mai înalte standarde internaționale comune posibile pentru transferurile de arme convenționale. Conferința nu a reușit să ajungă la un acord privind un document de concluzie în intervalul de timp stabilit pentru aceasta. Cu toate acestea, în cursul negocierilor s-au înregistrat progrese considerabile reflectate în textul proiectului de tratat prezentat de președintele conferinței la 26 iulie 2012. |
| --- | --- |

(6)

Conferința ONU privind Tratatul privind comerțul cu arme a fost convocată la sediul ONU de la New York între 2 și 27 iulie 2012, în vederea elaborării unui instrument juridic obligatoriu cu privire la cele mai înalte standarde internaționale comune posibile pentru transferurile de arme convenționale. Conferința nu a reușit să ajungă la un acord privind un document de concluzie în intervalul de timp stabilit pentru aceasta. Cu toate acestea, în cursul negocierilor s-au înregistrat progrese considerabile reflectate în textul proiectului de tratat prezentat de președintele conferinței la 26 iulie 2012.

| (7) | La 7 noiembrie 2012, Comisia I a Adunării Generale a ONU a adoptat un proiect de rezoluție intitulat „Tratatul privind comerțul cu arme”, în care s-a decis convocarea între 18 și 28 martie 2013 la New York a Conferinței finale a ONU privind Tratatul privind comerțul cu arme, care să respecte normele de procedură adoptate pentru conferința din iulie 2012 pentru a finaliza elaborarea Tratatului privind comerțul cu arme pe baza textului proiectului de tratat prezentat de conferința ONU precedentă la 26 iulie 2012. |
| --- | --- |

(7)

La 7 noiembrie 2012, Comisia I a Adunării Generale a ONU a adoptat un proiect de rezoluție intitulat „Tratatul privind comerțul cu arme”, în care s-a decis convocarea între 18 și 28 martie 2013 la New York a Conferinței finale a ONU privind Tratatul privind comerțul cu arme, care să respecte normele de procedură adoptate pentru conferința din iulie 2012 pentru a finaliza elaborarea Tratatului privind comerțul cu arme pe baza textului proiectului de tratat prezentat de conferința ONU precedentă la 26 iulie 2012.

| (8) | Având în vedere rezultatul conferinței ONU din iulie 2012, activitățile instituite prin Deciziile 2009/42/PESC și 2010/336/PESC și necesitatea de a contribui la încheierea cu succes a negocierilor, Uniunea ar trebui să continue să susțină procesul TCA pentru a se asigura că acesta duce la adoptarea fără întârziere a unui tratat cu forță juridică obligatorie eficace și posibil de implementat. Sprijinul continuu al Uniunii față de procesul TCA ar trebui să contribuie la încheierea cu succes a negocierilor în cadrul conferinței ONU din 18-28 martie 2013 și să promoveze eforturile de implementare în țări terțe care vor trebui să respecte un viitor tratat privind comerțul cu arme, |
| --- | --- |

(8)

Având în vedere rezultatul conferinței ONU din iulie 2012, activitățile instituite prin Deciziile 2009/42/PESC și 2010/336/PESC și necesitatea de a contribui la încheierea cu succes a negocierilor, Uniunea ar trebui să continue să susțină procesul TCA pentru a se asigura că acesta duce la adoptarea fără întârziere a unui tratat cu forță juridică obligatorie eficace și posibil de implementat. Sprijinul continuu al Uniunii față de procesul TCA ar trebui să contribuie la încheierea cu succes a negocierilor în cadrul conferinței ONU din 18-28 martie 2013 și să promoveze eforturile de implementare în țări terțe care vor trebui să respecte un viitor tratat privind comerțul cu arme,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   În scopul de a susține Tratatul privind comerțul cu arme (TCA), Uniunea întreprinde activități cu următoarele obiective:

| — | susținerea încheierii cu succes a negocierilor ONU privind un tratat privind comerțul cu arme; |
| --- | --- |

—

susținerea încheierii cu succes a negocierilor ONU privind un tratat privind comerțul cu arme;

| — | susținerea statelor membre ale ONU în procesul de dezvoltare și de îmbunătățire a expertizei naționale și regionale pentru a implementa controale eficace ale transferurilor de arme, astfel încât să se poată asigura faptul că viitorul TCA, la intrarea sa în vigoare, va fi cât se poate de eficace. |
| --- | --- |

—

susținerea statelor membre ale ONU în procesul de dezvoltare și de îmbunătățire a expertizei naționale și regionale pentru a implementa controale eficace ale transferurilor de arme, astfel încât să se poată asigura faptul că viitorul TCA, la intrarea sa în vigoare, va fi cât se poate de eficace.

(2)   Pentru îndeplinirea obiectivului menționat la alineatul (1), Uniunea desfășoară următoarea activitate-proiect:

| — | organizarea a două seminare pentru experți guvernamentali destinate să faciliteze încheierea negocierilor și viitoarea implementare a TCA. |
| --- | --- |

—

organizarea a două seminare pentru experți guvernamentali destinate să faciliteze încheierea negocierilor și viitoarea implementare a TCA.

În anexă este prevăzută o descriere detaliată a activității-proiect menționate în prezentul alineat.

Articolul 2

(1)   Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (denumit în continuare „Înaltul Reprezentant”) este responsabil de punerea în aplicare a prezentei decizii.

(2)   Implementarea tehnică a activității-proiect menționate la articolul 1 alineatul (2) este asigurată de Consorțiul UE pentru neproliferare (denumit în continuare „Consorțiul”).

(3)   Consorțiul își îndeplinește sarcina sub responsabilitatea Înaltului Reprezentant. În acest scop, Înaltul Reprezentant încheie acordurile necesare cu Consorțiul.

Articolul 3

(1)   Valoarea de referință financiară pentru punerea în aplicare a activității-proiect menționate la articolul 1 alineatul (2) este de 160 800 EUR.

(2)   Cheltuielile finanțate din suma prevăzută la alineatul (1) sunt gestionate în conformitate cu procedurile și normele aplicabile bugetului Uniunii.

(3)   Comisia supraveghează gestionarea corectă a cheltuielilor menționate la alineatul (1). În acest scop, aceasta încheie un acord de finanțare cu Consorțiul. Acordul prevede obligația Consorțiului de a asigura o vizibilitate a contribuției Uniunii corespunzătoare dimensiunii acesteia.

(4)   Comisia depune eforturi în vederea încheierii acordului de finanțare menționat la alineatul (3) cât mai curând posibil după intrarea în vigoare a prezentei decizii. Comisia informează Consiliul cu privire la orice dificultăți în cadrul respectivului proces și cu privire la data încheierii acordului de finanțare.

Articolul 4

(1)   Înaltul Reprezentant raportează Consiliului cu privire la punerea în aplicare a prezentei decizii, pe baza unor rapoarte întocmite periodic în urma organizării fiecăruia dintre seminare. Rapoartele vor fi pregătite de către Consorțiul și vor forma baza pentru evaluarea efectuată de Consiliu.

(2)   Comisia furnizează informații cu privire la aspectele financiare ale punerii în aplicare a activității-proiect menționate la articolul 1 alineatul (2).

Articolul 5

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Expiră la 24 de luni de la data încheierii acordului de finanțare menționat la articolul 3 alineatul (3) sau la 6 luni de la data intrării sale în vigoare în cazul în care nu a fost încheiat un acord de finanțare în termenul respectiv.

Adoptată la Bruxelles, 22 ianuarie 2013.

Pentru Consiliu

Președintele

M. NOONAN

---

(1)  JO L 17, 22.1.2009, p. 39.

1

(2)  JO L 152, 18.6.2010, p. 14.

2

---

ANEXĂ

ACTIVITATEA-PROIECT MENȚIONATĂ LA ARTICOLUL 1 ALINEATUL (2)

1.   Obiectivul

Obiectivul general al prezentei decizii este susținerea încheierii cu succes a negocierilor în cadrul ONU privind un tratat privind comerțul cu arme (TCA) și susținerea statelor membre ale ONU în pregătirea pentru implementarea deplină a TCA odată cu intrarea în vigoare a acestuia.

2.   Descrierea activității-proiect

2.1.   Obiective

Activitatea-proiect va sprijini eforturile UE care vizează susținerea finalizării negocierilor privind un TCA care va institui cele mai înalte standarde internaționale comune pentru reglementarea comerțului legal cu arme convenționale și, ca rezultat, va crește nivelul de transparență și de responsabilitate al comerțului cu arme, contribuind astfel la consolidarea păcii și a securității, a stabilității regionale și a dezvoltării sociale și economice durabile. În special, activitatea-proiect:

| — | va contribui la realizarea unui TCA ferm și solid pe baza textului proiectului de tratat din 26 iulie 2012; |
| --- | --- |

—

va contribui la realizarea unui TCA ferm și solid pe baza textului proiectului de tratat din 26 iulie 2012;

| — | va continua eforturile Uniunii de încurajare a țărilor terțe în vederea sprijinirii elaborării și a punerii în aplicare a unui TCA cu forță juridică obligatorie, stabilind standarde internaționale comune pentru comerțul mondial cu arme convenționale; |
| --- | --- |

—

va continua eforturile Uniunii de încurajare a țărilor terțe în vederea sprijinirii elaborării și a punerii în aplicare a unui TCA cu forță juridică obligatorie, stabilind standarde internaționale comune pentru comerțul mondial cu arme convenționale;

| — | va promova eforturile Uniunii de consolidare a controalelor transferurilor de arme în țări terțe; și |
| --- | --- |

—

va promova eforturile Uniunii de consolidare a controalelor transferurilor de arme în țări terțe; și

| — | va susține eforturile țărilor terțe la nivel național de pregătire pentru implementarea deplină a TCA odată cu intrarea în vigoare a acestuia. |
| --- | --- |

—

va susține eforturile țărilor terțe la nivel național de pregătire pentru implementarea deplină a TCA odată cu intrarea în vigoare a acestuia.

2.2.   Rezultate

Implementarea activității-proiect va avea următoarele rezultate:

| — | un forum pentru un grup-cheie de părți interesate la nivel guvernamental pentru a sprijini statele membre ale ONU în pregătirea pentru conferința ONU privind un TCA care urmează să fie convocată în martie 2013 și pentru a sprijini statele să se pregătească pentru intrarea în vigoare rapidă și implementarea deplină a unui TCA. Acest forum va examina, de asemenea, modalitățile în care se pot coordona și pot fi exploatate la maximum activitățile existente în domeniul asistenței internaționale pentru consolidarea controalelor exporturilor de armament; |
| --- | --- |

—

un forum pentru un grup-cheie de părți interesate la nivel guvernamental pentru a sprijini statele membre ale ONU în pregătirea pentru conferința ONU privind un TCA care urmează să fie convocată în martie 2013 și pentru a sprijini statele să se pregătească pentru intrarea în vigoare rapidă și implementarea deplină a unui TCA. Acest forum va examina, de asemenea, modalitățile în care se pot coordona și pot fi exploatate la maximum activitățile existente în domeniul asistenței internaționale pentru consolidarea controalelor exporturilor de armament;

| — | un raport de 20 de pagini pus la dispoziția publicului. Acest raport va scoate în evidență modul în care se pot utiliza activitățile existente de informare și asistență la nivel internațional ale Uniunii pentru sprijinirea eforturilor depuse de țările terțe în introducerea de sisteme de control al transferurilor care îndeplinesc obligații în temeiul unui TCA. |
| --- | --- |

—

un raport de 20 de pagini pus la dispoziția publicului. Acest raport va scoate în evidență modul în care se pot utiliza activitățile existente de informare și asistență la nivel internațional ale Uniunii pentru sprijinirea eforturilor depuse de țările terțe în introducerea de sisteme de control al transferurilor care îndeplinesc obligații în temeiul unui TCA.

2.3.   Descrierea activităților

Pentru îndeplinirea obiectivelor evidențiate la punctul 2.1, acest proiect va include trei activități: două seminare și un raport.

2.3.1.   Seminare pentru reprezentanții guvernamentali

Proiectul va asigura organizarea a două seminare rezidențiale de câte două zile pentru 30-40 de experți guvernamentali. Locul și datele celor două seminare vor fi stabilite prin consultare cu Înaltul Reprezentant și cu grupul de lucru relevant al Consiliului.

(a)   Structura seminarelor

Cele două seminare vor asigura discutarea unei serii de aspecte, inclusiv:

| — | modalități de încheiere cu succes a negocierilor privind un TCA la conferința ONU din martie 2013 pe baza textului proiectului de tratat din 26 iulie 2012; |
| --- | --- |

—

modalități de încheiere cu succes a negocierilor privind un TCA la conferința ONU din martie 2013 pe baza textului proiectului de tratat din 26 iulie 2012;

| — | mijloace de asigurare a intrării în vigoare a unui TCA cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

—

mijloace de asigurare a intrării în vigoare a unui TCA cât mai curând posibil;

| — | cele mai bune practici de asistență națională, regională și internațională pentru a sprijini intrarea în vigoare și implementarea deplină a TCA; |
| --- | --- |

—

cele mai bune practici de asistență națională, regională și internațională pentru a sprijini intrarea în vigoare și implementarea deplină a TCA;

| — | elemente juridice, tehnice, materiale și financiare necesare pentru asigurarea dezvoltării de sisteme naționale necesare pentru îndeplinirea obligațiilor în temeiul unui TCA. |
| --- | --- |

—

elemente juridice, tehnice, materiale și financiare necesare pentru asigurarea dezvoltării de sisteme naționale necesare pentru îndeplinirea obligațiilor în temeiul unui TCA.

Înaintea fiecărui seminar se va elabora un scurt document de reflecție care va evidenția aspectele esențiale de discutat. La scurt timp după încheierea seminarului, se va pregăti o sinteză a acestuia care va fi transmisă Înaltului Reprezentant și grupurilor de lucru relevante ale Consiliului.

Ordinea de zi detaliată și finală a fiecărui seminar se va stabili prin consultare cu Înaltul Reprezentant și cu grupul de lucru relevant al Consiliului.

(b)   Participanții la seminare

Participanții la seminare vor include până la 40 de reprezentanți guvernamentali din anumite state membre ale ONU care participă la negocierile privind TCA. Lista detaliată și finală a participanților fiecăruia dintre cele două seminare va fi stabilită prin consultare cu Înaltul Reprezentant și cu grupul de lucru relevant al Consiliului.

2.3.2.   Raport privind asistența Uniunii și cea internațională acordată țărilor terțe în implementarea unui TCA

La încheierea celor două seminare, se va publica un raport de 20 de pagini care va schița modul în care se pot dezvolta și extinde activitățile existente de informare și asistență ale UE și internaționale pentru consolidarea sistemelor de control al transferurilor pentru a ajuta statele membre ale ONU să îndeplinească obligații în temeiul unui TCA. Un obiectiv principal al raportului va fi recomandarea de măsuri de susținere a intrării în vigoare rapide a TCA.

Raportul va fi destinat să contribuie la deliberările cu privire la viitoarele acțiuni de informare și asistență pentru sprijinirea implementării TCA. Se prevede ca acest raport să fie un document public rezultat din prezenta decizie și să asigure vizibilitatea continuă a contribuției Uniunii la asigurarea unui TCA ferm și solid.

3.   Durata

Durata punerii în aplicare a activității-proiect este de 12 de luni de la data încheierii acordului de finanțare menționat la articolul 3 alineatul (3).

4.   Beneficiari

Beneficiarii acestei activități-proiect vor fi state membre ale ONU, cu accent special pe autoritățile de stat răspunzătoare pentru stabilirea de politici naționale legate de TCA și de viitoarea implementare a acestuia. Selecția statelor beneficiare specifice se va face prin consultare cu Înaltul Reprezentant și cu grupul de lucru relevant al Consiliului.

5.   Entitatea de implementare

Implementarea tehnică a prezentei decizii se va încredința Consorțiului. Consorțiul va îndeplini această sarcină sub responsabilitatea Înaltului Reprezentant. Consorțiul UE pentru neproliferare va asigura vizibilitatea contribuției Uniunii, corespunzător dimensiunii acesteia.

---

| 23.1.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 20/57 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 20/57

---

DECIZIA 2013/44/PESC A CONSILIULUI

din 22 ianuarie 2013

de modificare și prelungire a Deciziei 2010/96/PESC privind o misiune militară a Uniunii Europene pentru a contribui la instruirea forțelor de securitate somaleze

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 42 alineatul (4) și articolul 43 alineatul (2),

având în vedere propunerea Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

întrucât:

| (1) | La 15 februarie 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/96/PESC (1). |
| --- | --- |

(1)

La 15 februarie 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/96/PESC (1).

| (2) | La 28 iulie 2011, Consiliul a adoptat Decizia 2011/483/PESC (2) de modificare și prelungire a Deciziei 2010/96/PESC cu încă un an. |
| --- | --- |

(2)

La 28 iulie 2011, Consiliul a adoptat Decizia 2011/483/PESC (2) de modificare și prelungire a Deciziei 2010/96/PESC cu încă un an.

| (3) | La 14 mai 2012, Consiliul a subliniat importanța predării, în cele din urmă, a responsabilităților în materie de securitate către autoritățile somaleze, precum și a sporirii, în acest scop, a sprijinului internațional acordat Forțelor naționale de securitate somaleze (FNSS). Acesta a salutat contribuția soldaților somalezi instruiți la asigurarea securității în Somalia și s-a angajat să sprijine în continuare, prin misiunea militară a UE, dezvoltarea FNSS, inclusiv a structurii lor de comandă și control, în cooperare cu Misiunea Uniunii Africane în Somalia (AMISOM), Uganda, Statele Unite ale Americii și alți actori relevanți. |
| --- | --- |

(3)

La 14 mai 2012, Consiliul a subliniat importanța predării, în cele din urmă, a responsabilităților în materie de securitate către autoritățile somaleze, precum și a sporirii, în acest scop, a sprijinului internațional acordat Forțelor naționale de securitate somaleze (FNSS). Acesta a salutat contribuția soldaților somalezi instruiți la asigurarea securității în Somalia și s-a angajat să sprijine în continuare, prin misiunea militară a UE, dezvoltarea FNSS, inclusiv a structurii lor de comandă și control, în cooperare cu Misiunea Uniunii Africane în Somalia (AMISOM), Uganda, Statele Unite ale Americii și alți actori relevanți.

| (4) | În raportul său din 1 mai 2012 adresat Consiliului de Securitate, Secretarul General al Organizației Națiunilor Unite a recomandat încurajarea comunității internaționale să investească serios în redresarea și dezvoltarea pe termen lung a Somaliei, inclusiv prin sprijinul pentru consolidarea sectorului de securitate. |
| --- | --- |

(4)

În raportul său din 1 mai 2012 adresat Consiliului de Securitate, Secretarul General al Organizației Națiunilor Unite a recomandat încurajarea comunității internaționale să investească serios în redresarea și dezvoltarea pe termen lung a Somaliei, inclusiv prin sprijinul pentru consolidarea sectorului de securitate.

| (5) | A doua conferință internațională privind Somalia, desfășurată la Istanbul la 31 mai și 1 iunie 2012, a felicitat Uniunea pentru sprijinul acordat AMISOM și instituțiilor de securitate somaleze. Conferința a recunoscut necesitatea sprijinirii în continuare de către comunitatea internațională a reinstituirii unui aparat de securitate profesionist, cuprinzător, disciplinat și bine echipat, inclusiv a agențiilor naționale somaleze din domeniul militar, polițienesc, naval, al pazei de coastă și al informațiilor, și a subliniat necesitatea de a reuni toate forțele somaleze sub o comandă unică. |
| --- | --- |

(5)

A doua conferință internațională privind Somalia, desfășurată la Istanbul la 31 mai și 1 iunie 2012, a felicitat Uniunea pentru sprijinul acordat AMISOM și instituțiilor de securitate somaleze. Conferința a recunoscut necesitatea sprijinirii în continuare de către comunitatea internațională a reinstituirii unui aparat de securitate profesionist, cuprinzător, disciplinat și bine echipat, inclusiv a agențiilor naționale somaleze din domeniul militar, polițienesc, naval, al pazei de coastă și al informațiilor, și a subliniat necesitatea de a reuni toate forțele somaleze sub o comandă unică.

| (6) | Președintele Republicii Somalia a adoptat o politică bazată pe șase piloni care urmărește să promoveze stabilitatea, redresarea economică, consolidarea păcii, furnizarea serviciilor, relațiile internaționale și unitatea, domenii în care reforma sectorului de securitate este considerată a fi fundamentul pentru constituirea unui stat somalez viabil, și a solicitat Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (ÎR) să continue angajamentul Uniunii în sprijinul Somaliei. |
| --- | --- |

(6)

Președintele Republicii Somalia a adoptat o politică bazată pe șase piloni care urmărește să promoveze stabilitatea, redresarea economică, consolidarea păcii, furnizarea serviciilor, relațiile internaționale și unitatea, domenii în care reforma sectorului de securitate este considerată a fi fundamentul pentru constituirea unui stat somalez viabil, și a solicitat Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (ÎR) să continue angajamentul Uniunii în sprijinul Somaliei.

| (7) | Guvernul Ugandei și-a exprimat satisfacția față de parteneriatul cu Uniunea construit în jurul misiunii militare a UE și dorința acestuia de a continua cooperarea. |
| --- | --- |

(7)

Guvernul Ugandei și-a exprimat satisfacția față de parteneriatul cu Uniunea construit în jurul misiunii militare a UE și dorința acestuia de a continua cooperarea.

| (8) | La 27 noiembrie 2012, prim-ministrul Republicii Somalia a adresat ÎR o scrisoare de invitație cu privire la desfășurarea misiunii militare a UE, în care salută sprijinul Uniunii pentru instruirea Forțelor armate somaleze. |
| --- | --- |

(8)

La 27 noiembrie 2012, prim-ministrul Republicii Somalia a adresat ÎR o scrisoare de invitație cu privire la desfășurarea misiunii militare a UE, în care salută sprijinul Uniunii pentru instruirea Forțelor armate somaleze.

| (9) | La 10 decembrie 2012, Consiliul a aprobat conceptul revizuit de gestionare a crizelor pentru misiunea militară a UE. |
| --- | --- |

(9)

La 10 decembrie 2012, Consiliul a aprobat conceptul revizuit de gestionare a crizelor pentru misiunea militară a UE.

| (10) | În conformitate cu articolul 5 din Protocolul privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la elaborarea și la punerea în aplicare a deciziilor și a acțiunilor Uniunii care au implicații în materie de apărare. Danemarca nu participă la punerea în aplicare a prezentei decizii și nu contribuie, prin urmare, la finanțarea acestei misiuni. |
| --- | --- |

(10)

În conformitate cu articolul 5 din Protocolul privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la elaborarea și la punerea în aplicare a deciziilor și a acțiunilor Uniunii care au implicații în materie de apărare. Danemarca nu participă la punerea în aplicare a prezentei decizii și nu contribuie, prin urmare, la finanțarea acestei misiuni.

| (11) | Misiunea militară a UE ar trebui din nou prelungită cu un mandat adaptat, |
| --- | --- |

(11)

Misiunea militară a UE ar trebui din nou prelungită cu un mandat adaptat,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizia 2010/96/PESC se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 1 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 1
  Misiunea
  (1)   Uniunea desfășoară o misiune militară de instruire, pentru a contribui la crearea și consolidarea Forțelor armate naționale somaleze («FANS») care răspund în fața guvernului național somalez, în acord cu nevoile și prioritățile somaleze.
  (2)   Pentru a realiza obiectivele stabilite la alineatul (1), misiunea militară a UE este desfășurată în Somalia și Uganda pentru a oferi mentorat, consiliere și sprijin autorităților somaleze cu privire la crearea FANS, punerea în aplicare a planului somalez de stabilizare și securitate națională și a activităților de instruire ale FANS. Misiunea militară a UE este pregătită și pentru a oferi sprijin, în limitele mijloacelor și capacităților sale, altor actori ai Uniunii în punerea în aplicare a mandatelor lor respective în domeniul securității și apărării în Somalia.
  (3)   Punerea în aplicare a activităților încredințate în Somalia depinde de condițiile de securitate din Somalia și de orientările politice din partea Comitetului politic și de securitate.”. |
| --- | --- |

1.

Articolul 1 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 1

Misiunea

(1)   Uniunea desfășoară o misiune militară de instruire, pentru a contribui la crearea și consolidarea Forțelor armate naționale somaleze («FANS») care răspund în fața guvernului național somalez, în acord cu nevoile și prioritățile somaleze.

(2)   Pentru a realiza obiectivele stabilite la alineatul (1), misiunea militară a UE este desfășurată în Somalia și Uganda pentru a oferi mentorat, consiliere și sprijin autorităților somaleze cu privire la crearea FANS, punerea în aplicare a planului somalez de stabilizare și securitate națională și a activităților de instruire ale FANS. Misiunea militară a UE este pregătită și pentru a oferi sprijin, în limitele mijloacelor și capacităților sale, altor actori ai Uniunii în punerea în aplicare a mandatelor lor respective în domeniul securității și apărării în Somalia.

(3)   Punerea în aplicare a activităților încredințate în Somalia depinde de condițiile de securitate din Somalia și de orientările politice din partea Comitetului politic și de securitate.”.

| 2. | Articolul 2 alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Generalul de brigadă Gerald AHERNE este numit comandantul misiunii UE de la 1 februarie 2013.”. |
| --- | --- |

2.

Articolul 2 alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Generalul de brigadă Gerald AHERNE este numit comandantul misiunii UE de la 1 februarie 2013.”.

| 3. | Articolul 3 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 3
  Desemnarea comandamentului misiunii
  (1)   Comandamentul misiunii are sediul inițial în Uganda cu perspectiva transferului posibil către Somalia în cursul mandatului în conformitate cu documentele de planificare. Acesta îndeplinește atât funcția de comandament operațional, cât și funcția de comandament al forțelor.
  (2)   Comandamentul misiunii include un birou de legătură la Nairobi și o celulă de sprijin la Bruxelles.”. |
| --- | --- |

3.

Articolul 3 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 3

Desemnarea comandamentului misiunii

(1)   Comandamentul misiunii are sediul inițial în Uganda cu perspectiva transferului posibil către Somalia în cursul mandatului în conformitate cu documentele de planificare. Acesta îndeplinește atât funcția de comandament operațional, cât și funcția de comandament al forțelor.

(2)   Comandamentul misiunii include un birou de legătură la Nairobi și o celulă de sprijin la Bruxelles.”.

| 4. | Articolul 7 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 7
  Coerența răspunsului Uniunii și coordonarea
  (1)   ÎR asigură coerența dintre punerea în aplicare a prezentei decizii și acțiunea externă a Uniunii în ansamblu, inclusiv programele de dezvoltare ale Uniunii.
  (2)   Fără a aduce atingere lanțului de comandă, comandantul misiunii UE primește orientări politice la nivel local din partea Reprezentantului Special al UE pentru Cornul Africii și a delegațiilor relevante ale Uniunii în regiune.
  (3)   Misiunea militară a UE menține și consolidează coordonarea cu EUNAVFOR Atalanta și EUCAP Nestor. În conformitate cu mandatul prevăzut în Decizia 2012/173/PESC a Consiliului din 23 martie 2012 privind activarea Centrului de operații al UE pentru misiunile și operațiile din cadrul politicii de securitate și apărare comune desfășurate în Cornul Africii (3), Centrul de operații al UE facilitează coordonarea și schimbul de informații cu scopul de a consolida coerența, eficacitatea și sinergiile dintre misiunile și operațiile din cadrul politicii de securitate și apărare comune în regiune.
  (4)   Misiunea militară a UE acționează în strânsă cooperare cu alți actori internaționali în regiune, în special Organizația Națiunilor Unite, AMISOM, precum și Statele Unite ale Americii și Uganda în conformitate cu cerințele convenite ale guvernului național somalez. |
| --- | --- |

4.

Articolul 7 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 7

Coerența răspunsului Uniunii și coordonarea

(1)   ÎR asigură coerența dintre punerea în aplicare a prezentei decizii și acțiunea externă a Uniunii în ansamblu, inclusiv programele de dezvoltare ale Uniunii.

(2)   Fără a aduce atingere lanțului de comandă, comandantul misiunii UE primește orientări politice la nivel local din partea Reprezentantului Special al UE pentru Cornul Africii și a delegațiilor relevante ale Uniunii în regiune.

(3)   Misiunea militară a UE menține și consolidează coordonarea cu EUNAVFOR Atalanta și EUCAP Nestor. În conformitate cu mandatul prevăzut în Decizia 2012/173/PESC a Consiliului din 23 martie 2012 privind activarea Centrului de operații al UE pentru misiunile și operațiile din cadrul politicii de securitate și apărare comune desfășurate în Cornul Africii (3), Centrul de operații al UE facilitează coordonarea și schimbul de informații cu scopul de a consolida coerența, eficacitatea și sinergiile dintre misiunile și operațiile din cadrul politicii de securitate și apărare comune în regiune.

(4)   Misiunea militară a UE acționează în strânsă cooperare cu alți actori internaționali în regiune, în special Organizația Națiunilor Unite, AMISOM, precum și Statele Unite ale Americii și Uganda în conformitate cu cerințele convenite ale guvernului național somalez.

| 5. | Articolul 10 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 10
  Dispoziții financiare
  (1)   Costurile comune ale misiunii militare a UE sunt gestionate în conformitate cu Decizia 2011/871/PESC a Consiliului din 19 decembrie 2011 de instituire a unui mecanism de gestionare a finanțării costurilor comune ale operațiilor Uniunii Europene care au implicații militare sau de apărare (Athena) (4) («ATHENA»).
  (2)   Valoarea de referință financiară pentru costurile comune ale misiunii militare a UE pentru perioada până la 9 august 2011 este de 4,8 milioane EUR. Procentajul valorii de referință menționate la articolul 25 alineatul (1) din ATHENA este de 60 %.
  (3)   Valoarea de referință financiară pentru costurile comune ale misiunii militare a UE pentru perioada cuprinsă între 9 august 2011 și 31 decembrie 2012 este de 4,8 milioane EUR. Procentajul valorii de referință menționate la articolul 25 alineatul (1) din ATHENA este de 30 %.
  (4)   Valoarea de referință financiară pentru costurile comune ale misiunii militare a UE pentru perioada care începe la 1 ianuarie 2013 este de [...] milioane EUR. Procentajul valorii de referință menționate la articolul 25 alineatul (1) din ATHENA este de 20 %, iar procentajul pentru angajament menționat la articolul 32 alineatul (3) din ATHENA este de 30 %. |
| --- | --- |

5.

Articolul 10 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 10

Dispoziții financiare

(1)   Costurile comune ale misiunii militare a UE sunt gestionate în conformitate cu Decizia 2011/871/PESC a Consiliului din 19 decembrie 2011 de instituire a unui mecanism de gestionare a finanțării costurilor comune ale operațiilor Uniunii Europene care au implicații militare sau de apărare (Athena) (4) («ATHENA»).

(2)   Valoarea de referință financiară pentru costurile comune ale misiunii militare a UE pentru perioada până la 9 august 2011 este de 4,8 milioane EUR. Procentajul valorii de referință menționate la articolul 25 alineatul (1) din ATHENA este de 60 %.

(3)   Valoarea de referință financiară pentru costurile comune ale misiunii militare a UE pentru perioada cuprinsă între 9 august 2011 și 31 decembrie 2012 este de 4,8 milioane EUR. Procentajul valorii de referință menționate la articolul 25 alineatul (1) din ATHENA este de 30 %.

(4)   Valoarea de referință financiară pentru costurile comune ale misiunii militare a UE pentru perioada care începe la 1 ianuarie 2013 este de [...] milioane EUR. Procentajul valorii de referință menționate la articolul 25 alineatul (1) din ATHENA este de 20 %, iar procentajul pentru angajament menționat la articolul 32 alineatul (3) din ATHENA este de 30 %.

| 6. | Articolul 11 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 11
  Comunicarea informațiilor
  (1)   ÎR este autorizat să comunice statelor terțe asociate prezentei decizii, după caz și în conformitate cu nevoile misiunii, informații UE clasificate generate în scopul misiunii, în conformitate cu Decizia 2011/292/UE a Consiliului din 31 martie 2011 privind normele de securitate pentru protecția informațiilor UE clasificate (5):






  (a) | până la nivelul prevăzut în acordurile aplicabile privind securitatea informațiilor, încheiate între Uniune și statul terț în cauză; |
| --- | --- | --- |

6.

Articolul 11 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 11

Comunicarea informațiilor

(1)   ÎR este autorizat să comunice statelor terțe asociate prezentei decizii, după caz și în conformitate cu nevoile misiunii, informații UE clasificate generate în scopul misiunii, în conformitate cu Decizia 2011/292/UE a Consiliului din 31 martie 2011 privind normele de securitate pentru protecția informațiilor UE clasificate (5):

(a)

până la nivelul prevăzut în acordurile aplicabile privind securitatea informațiilor, încheiate între Uniune și statul terț în cauză;

| (b) | sau până la nivelul «CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL» în alte cazuri. |
| --- | --- |

(b)

sau până la nivelul «CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL» în alte cazuri.

(2)   ÎR este, de asemenea, autorizat să comunice Organizației Națiunilor Unite (ONU) și Uniunii Africane (UA), în conformitate cu nevoile operaționale ale misiunii, informații UE clasificate până la nivelul «RESTREINT UE/EU RESTRICTED» generate în scopul misiunii, în conformitate cu Decizia 2011/292/UE. Între ÎR și autoritățile competente ale ONU și UA se încheie acorduri în acest sens.

(3)   În caz de nevoie operațională specifică și imediată, ÎR este, de asemenea, autorizat să comunice statului-gazdă orice informație UE clasificată până la nivelul «RESTREINT UE/EU RESTRICTED» generată în scopul misiunii, în conformitate cu Decizia 2011/292/UE. Între ÎR și autoritățile competente ale statului-gazdă se încheie acorduri în acest sens.

(4)   ÎR este autorizat să comunice statelor terțe asociate prezentei decizii orice documente UE neclasificate privind deliberările Consiliului referitoare la misiune și care intră sub incidența obligației de secret profesional, în temeiul articolului 6 alineatul (1) din Regulamentul de procedură al Consiliului (6).

(5)   ÎR poate delega astfel de autorizări, precum și capacitatea de a încheia acordurile menționate anterior personalului Serviciului European de Acțiune Externă și/sau comandantului misiunii UE.

| 7. | Articolul 12 alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Mandatul misiunii militare a UE se încheie la 31 martie 2015.”. |
| --- | --- |

7.

Articolul 12 alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Mandatul misiunii militare a UE se încheie la 31 martie 2015.”.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Prezenta decizie se aplică de la 1 ianuarie 2013.

Adoptată la Bruxelles, 22 ianuarie 2013.

Pentru Consiliu

Președintele

M. NOONAN

---

(1)  JO L 44, 19.2.2010, p. 16.

1

(2)  JO L 198, 30.7.2011, p. 37.

2

(3)  JO L 89, 27.3.2012, p. 66.”.

3

(4)  JO L 343, 23.12.2011, p. 35.”.

4

(5)  JO L 141, 27.5.2011, p. 17.

5

(6)  Decizia 2009/937/UE a Consiliului din 1 decembrie 2009 de adoptare a regulamentului său de procedură (JO L 325, 11.12.2009, p. 35).”.

6

---

| 23.1.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 20/60 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 20/60

---

DECIZIA 2013/45/PESC A CONSILIULUI

din 22 ianuarie 2013

de modificare a Deciziei 2011/137/PESC privind măsuri restrictive având în vedere situația din Libia

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 29,

întrucât:

| (1) | La 28 februarie 2011, Consiliul a adoptat Decizia 2011/137/PESC a Consiliului (1). |
| --- | --- |

(1)

La 28 februarie 2011, Consiliul a adoptat Decizia 2011/137/PESC a Consiliului (1).

| (2) | În ceea ce privește persoanele de pe lista din anexa IV la Decizia 2011/137/PESC, pentru a facilita restituirea fondurilor deturnate către statul libian, derogările prevăzute în Decizia 2011/137/PESC ar trebui modificate pentru a permite deblocarea anumitor fonduri sau resurse economice înghețate, în cazul în care acestea sunt necesare pentru a îndeplini o hotărâre judiciară sau administrativă pronunțată în Uniune, sau o hotărâre judiciară executorie într-un stat membru, înainte sau după data desemnării persoanelor, entităților și organismelor vizate. |
| --- | --- |

(2)

În ceea ce privește persoanele de pe lista din anexa IV la Decizia 2011/137/PESC, pentru a facilita restituirea fondurilor deturnate către statul libian, derogările prevăzute în Decizia 2011/137/PESC ar trebui modificate pentru a permite deblocarea anumitor fonduri sau resurse economice înghețate, în cazul în care acestea sunt necesare pentru a îndeplini o hotărâre judiciară sau administrativă pronunțată în Uniune, sau o hotărâre judiciară executorie într-un stat membru, înainte sau după data desemnării persoanelor, entităților și organismelor vizate.

| (3) | Consiliul consideră că nu mai există motive pentru menținerea unei anumite entități pe lista prevăzută la anexa IV la Decizia 2011/137/PESC. |
| --- | --- |

(3)

Consiliul consideră că nu mai există motive pentru menținerea unei anumite entități pe lista prevăzută la anexa IV la Decizia 2011/137/PESC.

| (4) | Rubrica aferentă unei anumite persoane ar trebui eliminată de pe listele prevăzute la anexele II și IV la Decizia 2011/137/PESC și ar trebui inclusă pe listele prevăzute la anexele I și III la decizia respectivă. |
| --- | --- |

(4)

Rubrica aferentă unei anumite persoane ar trebui eliminată de pe listele prevăzute la anexele II și IV la Decizia 2011/137/PESC și ar trebui inclusă pe listele prevăzute la anexele I și III la decizia respectivă.

| (5) | Informațiile referitoare la anumite persoane care figurează pe listele din anexele I, II, III și IV la Decizia 2011/137/PESC ar trebui actualizate. |
| --- | --- |

(5)

Informațiile referitoare la anumite persoane care figurează pe listele din anexele I, II, III și IV la Decizia 2011/137/PESC ar trebui actualizate.

| (6) | Prin urmare, anexele I, II, III și IV la Decizia 2011/137/PESC ar trebui să fie modificate în consecință, |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, anexele I, II, III și IV la Decizia 2011/137/PESC ar trebui să fie modificate în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizia 2011/137/PESC se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 6, se introduce următorul alineat:
  „(5b)   În ceea ce privește persoanele și entitățile enumerate la anexa IV și prin derogare de la alineatul (1) litera (b), autoritățile competente ale statelor membre pot autoriza deblocarea anumitor fonduri sau resurse economice înghețate, în cazul în care sunt îndeplinite următoarele condiții:






  (a) | fondurile sau resursele economice fac obiectul unei hotărâri arbitrale pronunțate înainte de data la care persoana fizică sau juridică, entitatea sau organismul menționat la alineatul (1) litera (b) a fost înscris pe lista din anexa IV sau al unei hotărâri judiciare sau administrative pronunțate în Uniune, sau al unei hotărâri judiciare aplicabile în statul membru vizat, înainte sau după această dată; |
| --- | --- | --- |

1.

La articolul 6, se introduce următorul alineat:

„(5b)   În ceea ce privește persoanele și entitățile enumerate la anexa IV și prin derogare de la alineatul (1) litera (b), autoritățile competente ale statelor membre pot autoriza deblocarea anumitor fonduri sau resurse economice înghețate, în cazul în care sunt îndeplinite următoarele condiții:

(a)

fondurile sau resursele economice fac obiectul unei hotărâri arbitrale pronunțate înainte de data la care persoana fizică sau juridică, entitatea sau organismul menționat la alineatul (1) litera (b) a fost înscris pe lista din anexa IV sau al unei hotărâri judiciare sau administrative pronunțate în Uniune, sau al unei hotărâri judiciare aplicabile în statul membru vizat, înainte sau după această dată;

| (b) | fondurile sau resursele economice vor fi utilizate exclusiv pentru a satisface pretențiile garantate de o asemenea hotărâre sau care sunt recunoscute ca valabile printr-o astfel de hotărâre, în limitele stabilite de actele cu putere de lege și normele administrative aplicabile care reglementează drepturile persoanelor care pot prezenta astfel de pretenții; |
| --- | --- |

(b)

fondurile sau resursele economice vor fi utilizate exclusiv pentru a satisface pretențiile garantate de o asemenea hotărâre sau care sunt recunoscute ca valabile printr-o astfel de hotărâre, în limitele stabilite de actele cu putere de lege și normele administrative aplicabile care reglementează drepturile persoanelor care pot prezenta astfel de pretenții;

| (c) | hotărârea nu este în beneficiul unei persoane fizice sau juridice, entități sau organism enumerat în anexele II și IV; și |
| --- | --- |

(c)

hotărârea nu este în beneficiul unei persoane fizice sau juridice, entități sau organism enumerat în anexele II și IV; și

| (d) | recunoașterea hotărârii respective nu contravine politicii publice a statului membru în cauză. |
| --- | --- |

(d)

recunoașterea hotărârii respective nu contravine politicii publice a statului membru în cauză.

Un stat membru informează celelalte state membre și Comisia cu privire la orice autorizație acordată în temeiul prezentului alineat.”

| 2. | La articolul 6 alineatul (6), se introduce următoarea literă:






  „(c) | plățile datorate în temeiul unor hotărâri judiciare, administrative sau arbitrale pronunțate în Uniune sau aplicabile în statul membru vizat, cu privire la persoanele și entitățile enumerate la anexa IV;”. |
| --- | --- | --- |

2.

La articolul 6 alineatul (6), se introduce următoarea literă:

„(c)

plățile datorate în temeiul unor hotărâri judiciare, administrative sau arbitrale pronunțate în Uniune sau aplicabile în statul membru vizat, cu privire la persoanele și entitățile enumerate la anexa IV;”.

| 3. | Anexele I, II, III și IV la Decizia 2011/137/PESC se modifică în conformitate cu anexa la prezenta decizie. |
| --- | --- |

3.

Anexele I, II, III și IV la Decizia 2011/137/PESC se modifică în conformitate cu anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 22 ianuarie 2013.

Pentru Consiliu

Președintele

M. NOONAN

---

(1)  JO L 58, 3.3.2011, p. 53.

1

---

ANEXĂ

Anexele I, II, III și IV la Decizia 2011/137/PESC se modifică după cum urmează:

| 1. | La anexa I:






  (a) | Rubricile 1, 4, 5, 7-15 și 18 se înlocuiesc cu rubricile următoare:






  „1. | AL-BAGHDADI, Dr Abdulqader Mohammed
  Pașaport nr.: B010574. Data nașterii: 1.7.1950.
  Șeful biroului de legătură al Comitetelor revoluționare. Comitetele revoluționare sunt implicate în actele de violență îndreptate împotriva demonstranților.
  Statutul/localizarea presupusă: în închisoare, în Tunisia.
  Data desemnării de către ONU: 26.2.2011.” |
| --- | --- | --- | --- |

1.

La anexa I:

(a)

Rubricile 1, 4, 5, 7-15 și 18 se înlocuiesc cu rubricile următoare:

„1.

AL-BAGHDADI, Dr Abdulqader Mohammed

Pașaport nr.: B010574. Data nașterii: 1.7.1950.

Șeful biroului de legătură al Comitetelor revoluționare. Comitetele revoluționare sunt implicate în actele de violență îndreptate împotriva demonstranților.

Statutul/localizarea presupusă: în închisoare, în Tunisia.

Data desemnării de către ONU: 26.2.2011.”

| „4. | JABIR, General-maior Abu Bakr Yunis
  Data nașterii: 1952. Locul nașterii: Jalo, Libia.
  Ministrul Apărării. Responsabil pentru ansamblul acțiunilor forțelor armate.
  Statutul/localizarea presupusă: decedat.
  Data desemnării de către ONU: 26.2.2011. |
| --- | --- |

„4.

JABIR, General-maior Abu Bakr Yunis

Data nașterii: 1952. Locul nașterii: Jalo, Libia.

Ministrul Apărării. Responsabil pentru ansamblul acțiunilor forțelor armate.

Statutul/localizarea presupusă: decedat.

Data desemnării de către ONU: 26.2.2011.

| 5. | MATUQ, Matuq Mohammed
  Data nașterii: 1956. Locul nașterii: Khoms, Libia.
  Secretar pentru serviciile publice. Membru influent al regimului. Implicat în Comitetele revoluționare. În trecut, a fost responsabil de eliminarea dizidenței și a violențelor.
  Statutul/localizarea presupusă: Necunoscută, se crede că a fost capturat.
  Data desemnării de către ONU: 26.2.2011.” |
| --- | --- |

5.

MATUQ, Matuq Mohammed

Data nașterii: 1956. Locul nașterii: Khoms, Libia.

Secretar pentru serviciile publice. Membru influent al regimului. Implicat în Comitetele revoluționare. În trecut, a fost responsabil de eliminarea dizidenței și a violențelor.

Statutul/localizarea presupusă: Necunoscută, se crede că a fost capturat.

Data desemnării de către ONU: 26.2.2011.”

| „7. | QADHAFI, Aisha Muammar
  Data nașterii: 1978. Locul nașterii: Tripoli, Libia.
  Fiica lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul.
  Statutul/localizarea presupusă: Algeria
  Data desemnării de către ONU: 26.2.2011. |
| --- | --- |

„7.

QADHAFI, Aisha Muammar

Data nașterii: 1978. Locul nașterii: Tripoli, Libia.

Fiica lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul.

Statutul/localizarea presupusă: Algeria

Data desemnării de către ONU: 26.2.2011.

| 8. | QADHAFI, Hannibal Muammar
  Pașaport nr.: B/002210. Data nașterii: 20.9.1975. Locul nașterii: Tripoli, Libia.
  Fiul lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul.
  Statutul/localizarea presupusă: Algeria
  Data desemnării de către ONU: 26.2.2011. |
| --- | --- |

8.

QADHAFI, Hannibal Muammar

Pașaport nr.: B/002210. Data nașterii: 20.9.1975. Locul nașterii: Tripoli, Libia.

Fiul lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul.

Statutul/localizarea presupusă: Algeria

Data desemnării de către ONU: 26.2.2011.

| 9. | QADHAFI, Khamis Muammar
  Data nașterii: 1978. Locul nașterii: Tripoli, Libia.
  Fiul lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul. Comanda unităților militare implicate în reprimarea demonstrațiilor.
  Statutul/localizarea presupusă: decedat.
  Data desemnării de către ONU: 26.2.2011. |
| --- | --- |

9.

QADHAFI, Khamis Muammar

Data nașterii: 1978. Locul nașterii: Tripoli, Libia.

Fiul lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul. Comanda unităților militare implicate în reprimarea demonstrațiilor.

Statutul/localizarea presupusă: decedat.

Data desemnării de către ONU: 26.2.2011.

| 10. | QADHAFI, Mohammed Muammar
  Data nașterii: 1970. Locul nașterii: Tripoli, Libia.
  Fiul lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul.
  Statutul/localizarea presupusă: Algeria.
  Data desemnării de către ONU: 26.2.2011. |
| --- | --- |

10.

QADHAFI, Mohammed Muammar

Data nașterii: 1970. Locul nașterii: Tripoli, Libia.

Fiul lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul.

Statutul/localizarea presupusă: Algeria.

Data desemnării de către ONU: 26.2.2011.

| 11. | QADHAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar
  Data nașterii: 1942. Locul nașterii: Sirte, Libia.
  Lider al revoluției, Comandant suprem al forțelor armate. Responsabil pentru ordonarea represiunii demonstrațiilor și încălcări ale drepturilor omului.
  Statutul/localizarea presupusă: decedat.
  Data desemnării de către ONU: 26.2.2011. |
| --- | --- |

11.

QADHAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

Data nașterii: 1942. Locul nașterii: Sirte, Libia.

Lider al revoluției, Comandant suprem al forțelor armate. Responsabil pentru ordonarea represiunii demonstrațiilor și încălcări ale drepturilor omului.

Statutul/localizarea presupusă: decedat.

Data desemnării de către ONU: 26.2.2011.

| 12. | QADHAFI, Mutassim
  Data nașterii: 1976. Locul nașterii: Tripoli, Libia.
  Consilier pentru securitatea națională. Fiul lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul.
  Statutul/localizarea presupusă: decedat.
  Data desemnării de către ONU: 26.2.2011. |
| --- | --- |

12.

QADHAFI, Mutassim

Data nașterii: 1976. Locul nașterii: Tripoli, Libia.

Consilier pentru securitatea națională. Fiul lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul.

Statutul/localizarea presupusă: decedat.

Data desemnării de către ONU: 26.2.2011.

| 13. | QADHAFI, Saadi
  Pașaport nr.: a) 014797. b) 524521. Data nașterii: a) 27.5.1973. b) 01.01.1975. Locul nașterii: Tripoli, Libia.
  Comandant al Forțelor Speciale. Fiul lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul. Comanda unităților militare implicate în reprimarea demonstrațiilor.
  Statutul/localizarea presupusă: Niger.
  Data desemnării de către ONU: 26.2.2011. |
| --- | --- |

13.

QADHAFI, Saadi

Pașaport nr.: a) 014797. b) 524521. Data nașterii: a) 27.5.1973. b) 01.01.1975. Locul nașterii: Tripoli, Libia.

Comandant al Forțelor Speciale. Fiul lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul. Comanda unităților militare implicate în reprimarea demonstrațiilor.

Statutul/localizarea presupusă: Niger.

Data desemnării de către ONU: 26.2.2011.

| 14. | QADHAFI, Saif al-Arab
  Data nașterii: 1982. Locul nașterii: Tripoli, Libia.
  Fiul lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul.
  Statutul/localizarea presupusă: decedat.
  Data desemnării de către ONU: 26.2.2011. |
| --- | --- |

14.

QADHAFI, Saif al-Arab

Data nașterii: 1982. Locul nașterii: Tripoli, Libia.

Fiul lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul.

Statutul/localizarea presupusă: decedat.

Data desemnării de către ONU: 26.2.2011.

| 15. | QADHAFI, Saif al-Islam
  Pașaport nr.: B014995. Data nașterii: 25.6.1972. Locul nașterii: Tripoli, Libia.
  Director al Qadhafi Foundation. Fiul lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul. Declarații publice instigatoare, care au încurajat violența împotriva demonstranților.
  Statutul/localizarea presupusă: reținut în Libia.
  Data desemnării de către ONU: 26.2.2011.” |
| --- | --- |

15.

QADHAFI, Saif al-Islam

Pașaport nr.: B014995. Data nașterii: 25.6.1972. Locul nașterii: Tripoli, Libia.

Director al Qadhafi Foundation. Fiul lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul. Declarații publice instigatoare, care au încurajat violența împotriva demonstranților.

Statutul/localizarea presupusă: reținut în Libia.

Data desemnării de către ONU: 26.2.2011.”

| „18. | AL KUNI, Colonel Amid Husain
  Guvernatorul Ghat (partea de sud a Libiei). Implicat în mod direct în recrutarea mercenarilor.
  Statutul/localizarea presupusă: În partea de sud a Libiei
  Data desemnării de către ONU: 17.3.2011.” |
| --- | --- |

„18.

AL KUNI, Colonel Amid Husain

Guvernatorul Ghat (partea de sud a Libiei). Implicat în mod direct în recrutarea mercenarilor.

Statutul/localizarea presupusă: În partea de sud a Libiei

Data desemnării de către ONU: 17.3.2011.”

| (b) | se introduce următoarea rubrică:






  „19. | AL-BARASSI, Safia Farkash
  Data nașterii: 1952. Locul nașterii: Al Bayda, Libia.
  Căsătorită cu Muammar QADHAFI din 1970. O avere personală considerabilă, care putea fi utilizată în slujba regimului. Sora ei, Fatima FARKASH, este căsătorită cu ABDALLAH SANUSSI, șeful serviciului de informații al armatei libiene.
  Statutul/localizarea presupusă: Algeria.
  Data desemnării de către ONU: 24.6.2011.” |
| --- | --- | --- |

(b)

se introduce următoarea rubrică:

„19.

AL-BARASSI, Safia Farkash

Data nașterii: 1952. Locul nașterii: Al Bayda, Libia.

Căsătorită cu Muammar QADHAFI din 1970. O avere personală considerabilă, care putea fi utilizată în slujba regimului. Sora ei, Fatima FARKASH, este căsătorită cu ABDALLAH SANUSSI, șeful serviciului de informații al armatei libiene.

Statutul/localizarea presupusă: Algeria.

Data desemnării de către ONU: 24.6.2011.”

| 2. | In anexa II, rubrica 6 (AL-BARASSI, Safia Farkash) se elimină. |
| --- | --- |

2.

In anexa II, rubrica 6 (AL-BARASSI, Safia Farkash) se elimină.

| 3. | La anexa III:






  (a) | Rubricile 1-6 și 8-12 se înlocuiesc cu rubricile următoare:






  „1. | QADHAFI, Aisha Muammar
  Data nașterii: 1978. Locul nașterii: Tripoli, Libia.
  Fiica lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul.
  Statutul/localizarea presupusă: Algeria.
  Data desemnării de către ONU: 26.2.2011. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

La anexa III:

(a)

Rubricile 1-6 și 8-12 se înlocuiesc cu rubricile următoare:

„1.

QADHAFI, Aisha Muammar

Data nașterii: 1978. Locul nașterii: Tripoli, Libia.

Fiica lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul.

Statutul/localizarea presupusă: Algeria.

Data desemnării de către ONU: 26.2.2011.

| 2. | QADHAFI, Hannibal Muammar
  Pașaport nr.: B/002210. Data nașterii: 20.9.1975. Locul nașterii: Tripoli, Libia.
  Fiul lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul.
  Statutul/localizarea presupusă: Algeria.
  Data desemnării de către ONU: 26.2.2011. |
| --- | --- |

2.

QADHAFI, Hannibal Muammar

Pașaport nr.: B/002210. Data nașterii: 20.9.1975. Locul nașterii: Tripoli, Libia.

Fiul lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul.

Statutul/localizarea presupusă: Algeria.

Data desemnării de către ONU: 26.2.2011.

| 3. | QADHAFI, Khamis Muammar
  Data nașterii: 1978. Locul nașterii: Tripoli, Libia.
  Fiul lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul. Comanda unităților militare implicate în reprimarea demonstrațiilor.
  Statutul/localizarea presupusă: decedat.
  Data desemnării de către ONU: 26.2.2011. |
| --- | --- |

3.

QADHAFI, Khamis Muammar

Data nașterii: 1978. Locul nașterii: Tripoli, Libia.

Fiul lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul. Comanda unităților militare implicate în reprimarea demonstrațiilor.

Statutul/localizarea presupusă: decedat.

Data desemnării de către ONU: 26.2.2011.

| 4. | QADHAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar
  Data nașterii: 1942. Locul nașterii: Sirte, Libia.
  Lider al revoluției, Comandant suprem al forțelor armate. Responsabil pentru ordonarea represiunii demonstrațiilor și încălcări ale drepturilor omului.
  Statutul/localizarea presupusă: decedat.
  Data desemnării de către ONU: 26.2.2011. |
| --- | --- |

4.

QADHAFI, Muammar Mohammed Abu Minyar

Data nașterii: 1942. Locul nașterii: Sirte, Libia.

Lider al revoluției, Comandant suprem al forțelor armate. Responsabil pentru ordonarea represiunii demonstrațiilor și încălcări ale drepturilor omului.

Statutul/localizarea presupusă: decedat.

Data desemnării de către ONU: 26.2.2011.

| 5. | QADHAFI, Mutassim
  Data nașterii: 1976. Locul nașterii: Tripoli, Libia.
  Consilier pentru securitatea națională. Fiul lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul.
  Statutul/localizarea presupusă: decedat.
  Data desemnării de către ONU: 26.2.2011. |
| --- | --- |

5.

QADHAFI, Mutassim

Data nașterii: 1976. Locul nașterii: Tripoli, Libia.

Consilier pentru securitatea națională. Fiul lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul.

Statutul/localizarea presupusă: decedat.

Data desemnării de către ONU: 26.2.2011.

| 6. | QADHAFI, Saif al-Islam
  Pașaport nr.: B014995. Data nașterii: 25.6.1972. Locul nașterii: Tripoli, Libia.
  Director al Qadhafi Foundation. Fiul lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul. Declarații publice instigatoare, care au încurajat violența împotriva demonstranților.
  Statutul/localizarea presupusă: reținut în Libia.
  Data desemnării de către ONU: 26.2.2011.” |
| --- | --- |

6.

QADHAFI, Saif al-Islam

Pașaport nr.: B014995. Data nașterii: 25.6.1972. Locul nașterii: Tripoli, Libia.

Director al Qadhafi Foundation. Fiul lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul. Declarații publice instigatoare, care au încurajat violența împotriva demonstranților.

Statutul/localizarea presupusă: reținut în Libia.

Data desemnării de către ONU: 26.2.2011.”

| „8. | JABIR, General-maior Abu Bakr Yunis
  Data nașterii: 1952. Locul nașterii: Jalo, Libia.
  Ministrul Apărării. Responsabil pentru ansamblul acțiunilor forțelor armate.
  Statutul/localizarea presupusă: decedat.
  Data desemnării de către ONU: 26.2.2011. |
| --- | --- |

„8.

JABIR, General-maior Abu Bakr Yunis

Data nașterii: 1952. Locul nașterii: Jalo, Libia.

Ministrul Apărării. Responsabil pentru ansamblul acțiunilor forțelor armate.

Statutul/localizarea presupusă: decedat.

Data desemnării de către ONU: 26.2.2011.

| 9. | MATUQ, Matuq Mohammed
  Data nașterii: 1956. Locul nașterii: Khoms, Libia.
  Secretar pentru serviciile publice. Membru influent al regimului. Implicat în Comitetele revoluționare. În trecut, a fost responsabil de eliminarea dizidenței și de violențe.
  Statutul/localizarea presupusă: Necunoscută, se crede că a fost capturat.
  Data desemnării de către ONU: 26.2.2011. |
| --- | --- |

9.

MATUQ, Matuq Mohammed

Data nașterii: 1956. Locul nașterii: Khoms, Libia.

Secretar pentru serviciile publice. Membru influent al regimului. Implicat în Comitetele revoluționare. În trecut, a fost responsabil de eliminarea dizidenței și de violențe.

Statutul/localizarea presupusă: Necunoscută, se crede că a fost capturat.

Data desemnării de către ONU: 26.2.2011.

| 10. | QADHAFI, Mohammed Muammar
  Data nașterii: 1970. Locul nașterii: Tripoli, Libia.
  Fiul lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul.
  Statutul/localizarea presupusă: Algeria.
  Data desemnării de către ONU: 26.2.2011. |
| --- | --- |

10.

QADHAFI, Mohammed Muammar

Data nașterii: 1970. Locul nașterii: Tripoli, Libia.

Fiul lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul.

Statutul/localizarea presupusă: Algeria.

Data desemnării de către ONU: 26.2.2011.

| 11. | QADHAFI, Saadi
  Pașaport nr.: (a) 014797. (b) 524521. Data nașterii: (a) 27.5.1973. b) 01.01.1975. Locul nașterii: Tripoli, Libia.
  Comandant al Forțelor Speciale. Fiul lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul. Comanda unităților militare implicate în reprimarea demonstrațiilor.
  Statutul/localizarea presupusă: Niger.
  Data desemnării de către ONU: 26.2.2011. |
| --- | --- |

11.

QADHAFI, Saadi

Pașaport nr.: (a) 014797. (b) 524521. Data nașterii: (a) 27.5.1973. b) 01.01.1975. Locul nașterii: Tripoli, Libia.

Comandant al Forțelor Speciale. Fiul lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul. Comanda unităților militare implicate în reprimarea demonstrațiilor.

Statutul/localizarea presupusă: Niger.

Data desemnării de către ONU: 26.2.2011.

| 12. | QADHAFI, Saif al-Arab
  Data nașterii: 1982. Locul nașterii: Tripoli, Libia.
  Fiul lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul.
  Statutul/localizarea presupusă: decedat.
  Data desemnării de către ONU: 26.2.2011.” |
| --- | --- |

12.

QADHAFI, Saif al-Arab

Data nașterii: 1982. Locul nașterii: Tripoli, Libia.

Fiul lui Muammar QADHAFI. Asociere strânsă cu regimul.

Statutul/localizarea presupusă: decedat.

Data desemnării de către ONU: 26.2.2011.”

| (b) | se introduce următoarea rubrică:






  „14. | AL-BARASSI, Safia Farkash
  Data nașterii: 1952. Locul nașterii: Al Bayda, Libia.
  Căsătorită cu Muammar QADHAFI din 1970. O avere personală considerabilă, care putea fi utilizată în slujba regimului. Sora ei, Fatima FARKASH, este căsătorită cu ABDALLAH SANUSSI, șeful serviciului de informații al armatei libiene.
  Statutul/localizarea presupusă: Algeria.
  Data desemnării de către ONU: 24.6.2011.” |
| --- | --- | --- |

(b)

se introduce următoarea rubrică:

„14.

AL-BARASSI, Safia Farkash

Data nașterii: 1952. Locul nașterii: Al Bayda, Libia.

Căsătorită cu Muammar QADHAFI din 1970. O avere personală considerabilă, care putea fi utilizată în slujba regimului. Sora ei, Fatima FARKASH, este căsătorită cu ABDALLAH SANUSSI, șeful serviciului de informații al armatei libiene.

Statutul/localizarea presupusă: Algeria.

Data desemnării de către ONU: 24.6.2011.”

| 4. | La anexa IV:






  (a) | în tabelul privind persoanele, rubricile 6 și 26 se înlocuiesc cu rubricile următoare: | Nume | Informații de identificare | Motive | Data includerii pe listă |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 6. | AL-BAGHDADI, Dr Abdulqader Mohammed | Șeful biroului de legătură al Comitetelor revoluționare.
  Pașaport nr.: B010574. Data nașterii: 1.7.1950.
  Statutul/localizarea presupusă: în închisoare, în Tunisia. | Comitetele revoluționare sunt implicate în actele de violență îndreptate împotriva demonstranților. | 28.2.2011 |
| 26. | AL KUNI, Colonel Amid Husain | Statutul/localizarea presupusă: În partea de sud a Libiei | Guvernatorul Ghat (partea de sud a Libiei). Implicat în mod direct în recrutarea mercenarilor. | 12.4.2011 |

4.

La anexa IV:

(a)

în tabelul privind persoanele, rubricile 6 și 26 se înlocuiesc cu rubricile următoare:

Nume

Informații de identificare

Motive

Data includerii pe listă

6.

AL-BAGHDADI, Dr Abdulqader Mohammed

Șeful biroului de legătură al Comitetelor revoluționare.

Pașaport nr.: B010574. Data nașterii: 1.7.1950.

Statutul/localizarea presupusă: în închisoare, în Tunisia.

Comitetele revoluționare sunt implicate în actele de violență îndreptate împotriva demonstranților.

28.2.2011

26.

AL KUNI, Colonel Amid Husain

Statutul/localizarea presupusă: În partea de sud a Libiei

Guvernatorul Ghat (partea de sud a Libiei). Implicat în mod direct în recrutarea mercenarilor.

12.4.2011

| (b) | în tabelul privind persoanele, rubrica 10 (AL-BARASSI, Safia Farkash) se elimină. |
| --- | --- |

(b)

în tabelul privind persoanele, rubrica 10 (AL-BARASSI, Safia Farkash) se elimină.

| (c) | în tabelul privind entitățile, rubrica 50 [Organizația pentru dezvoltarea centrelor administrative (ODAC)] se elimină. |
| --- | --- |

(c)

în tabelul privind entitățile, rubrica 50 [Organizația pentru dezvoltarea centrelor administrative (ODAC)] se elimină.

---

| 23.1.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 20/65 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 20/65

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE 2013/46/PESC A CONSILIULUI

din 22 ianuarie 2013

privind punerea în aplicare a Deciziei 2010/788/PESC privind adoptarea de măsuri restrictive împotriva Republicii Democratice Congo

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 31 alineatul (2),

având în vedere Decizia 2010/788/PESC a Consiliului din 20 decembrie 2010 privind adoptarea de măsuri restrictive împotriva Republicii Democratice Congo (1), în special articolul 6,

întrucât:

| (1) | La 20 decembrie 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/788/PESC. |
| --- | --- |

(1)

La 20 decembrie 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/788/PESC.

| (2) | La 31 decembrie 2012, Comitetul Consiliului de Securitate, instituit în temeiul Rezoluției Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite 1533 (2004) cu privire la Republica Democratică Congo, a actualizat lista persoanelor și entităților care fac obiectul măsurilor restrictive impuse în temeiul punctelor 13 și 15 din Rezoluția Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite 1596 (2005). |
| --- | --- |

(2)

La 31 decembrie 2012, Comitetul Consiliului de Securitate, instituit în temeiul Rezoluției Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite 1533 (2004) cu privire la Republica Democratică Congo, a actualizat lista persoanelor și entităților care fac obiectul măsurilor restrictive impuse în temeiul punctelor 13 și 15 din Rezoluția Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite 1596 (2005).

| (3) | Anexa la Decizia 2010/788/PESC ar trebui actualizată în consecință, |
| --- | --- |

(3)

Anexa la Decizia 2010/788/PESC ar trebui actualizată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Persoanele și entitățile enumerate în anexa la prezenta decizie se adaugă la lista care figurează în anexa la Decizia 2010/788/PESC.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 22 ianuarie 2013.

Pentru Consiliu

Președintele

M. NOONAN

---

(1)  JO L 336, 21.12.2010, p. 30.

1

---

ANEXĂ

Lista persoanelor și entităților menționate la articolul 1

(a)   Persoane

| Nume | Pseudonime | Data și locul nașterii | Informații de identificare | Motive | Data desemnării |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BADEGE, Eric | | 1971 | | Conform unui raport final din 15 noiembrie 2012 al Grupului de experți pentru Republica Democratică Congo, „...LTL. Col. Eric Badege devenise punctul central al M23 în Masisi și comandase operațiuni comune ...” împreună cu un alt lider militar. În plus, „o serie de atacuri coordonate efectuate în august [2012] și conduse de către LTL. Col. Badege ... au permis M23 să destabilizeze o parte considerabilă a teritoriului Masisi.”„Potrivit unor foști luptători, LTL. Col. Badege ... a acționat la ordinele Col. Makenga atunci când a orchestrat atacurile.” | 31.12.2012 |
| | | | | În calitatea sa de comandant al M23, Badege se face răspunzător de încălcări grave implicând acte cu privire la copii sau femei în situații de conflict armat. Potrivit raportului grupului de experți din noiembrie 2012, au existat mai multe incidente majore de ucidere fără discriminare a civililor, inclusiv femei și copii. Din mai 2012, Raia Mutomboki, sub comanda M23, a ucis sute de civili într-o serie de atacuri coordonate. În august, Badege a efectuat atacuri comune care au implicat uciderea fără discriminare a civililor. Raportul din noiembrie al grupului de experți afirmă ca aceste atacuri au fost orchestrate în comun de către Badege și Colonelul Makoma Semivumbi Jacques. Potrivit raportului grupului de experți, lideri locali din Masisi au afirmat că Badege a comandat aceste atacuri ale Raia Mutumboki pe teren. | |
| | | | | Potrivit unui articol al Radio Okapi din 28 iulie 2012, „administratorul Masisi a anunțat sâmbătă, 28 iulie, dezertarea comandantului Batalionului 2 din Regimentul 410 FARDC cu baza la Nabiondo, la aproximativ 30 de kilometri nord-vest de Goma, în Kivu de Nord. Conform spuselor acestuia, Colonelul Eric Badege și peste o sută de soldați s-au îndreptat vineri spre Rubaya, la 80 de kilometri nord de Nabiondo. Această informație a fost confirmată de mai multe surse.”
  Potrivit unui articol al BBC din 23 noiembrie 2012, M23 a fost constituit când foști membri ai CNDP care fuseseră integrați în FARDC au început să protesteze împotriva condițiilor proaste și a salariului scăzut, precum și a lipsei punerii depline în aplicare a acordului de pace din 23 martie 2009 dintre CNDP și RDC, care a dus la integrarea CNDP în FARDC. | |
| | | | | Gruparea M23 a fost angajată în operații militare active în scopul obținerii controlului asupra teritoriului din estul RDC, potrivit raportului IPIS din noiembrie 2012. M23 și FARDC s-au luptat pentru controlul asupra mai multor orașe și sate din estul RDC, la 24 și 25 iulie 2012; M23 a atacat FARDC la Rumangabo, la 26 iulie 2012; M23 a alungat FARDC din Kimumba la 17 noiembrie 2012; și M23 a preluat controlul asupra orașului Goma la 20 noiembrie 2012.
  Potrivit raportului grupului de experți din noiembrie 2012, mai mulți foști combatanți ai M23 susțin că liderii M23 au executat sumar zeci de copii care au încercat să fugă după ce au fost recrutați ca soldați-copii în cadrul M23. | |
| | | | | Potrivit unui raport din 11 septembrie 2012 al Observatorului pentru Drepturile Omului [Human Rights Watch (HRW)], un bărbat rwandez în vârstă de 18 ani, care a fugit după ce fusese recrutat cu forța în Rwanda, a spus HRW că a fost martor la executarea unui băiat de 16 ani din unitatea sa din cadrul M23 care încercase să fugă în iunie. Băiatul a fost capturat și omorât în bătaie de către luptătorii M23 în fața altorrecruți. Un comandant al M23 care a ordonat execuția ar fi spus apoi altor recruți: „a vrut să ne abandoneze”, ca explicație pentru uciderea băiatului. Raportul afirmă, de asemenea, că martorii susțin că cel puțin 33 de noi recruți și alți luptători M23 au fost executați sumar când au încercat să fugă. Unii au fost legați și împușcați în fața altor recruți, ca exemplu de pedeapsă pe care ar putea-o primi. Un tânăr recrut a afirmat către HRW: „când eram cu M23, ne-au spus că [putem alege] și putem rămâne cu ei sau putem muri. Mulți au încercat să fugă. Unii au fost găsiți și pentru ei asta a însemnat imediat moartea.” | |
| RUNIGA, Jean-Marie Lugerero | | aproximativ 1960 | | Un document din 9 iulie 2012 semnat de liderul M23 Sultani Makenga l-a numit pe Runiga în funcția de coordonator al ramurii politice a M23. Potrivit documentului respectiv, numirea lui Runiga a fost determinată de necesitatea de a asigura vizibilitatea cauzei M23.
  Runiga este numit „președinte” al M23 în textele publicate pe site-ul internet al grupării. Rolul său de conducere este coroborat de raportul din noiembrie al grupului de experți, care se referă la Runiga ca fiind „liderul M23”. | 31.12.2012 |
| | | | | Potrivit unui articol din 13 decembrie 2012 al Associated Press, Runiga a arătat Associated Press o listă de solicitări despre care a spus că va fi înaintată guvernului congolez. Printre solicitări se numără demisia lui Kabila și dizolvarea adunării naționale. Runiga a precizat că, dacă i s-ar da posibilitatea, M23 ar putea prelua din nou controlul asupra orașului Goma. „Iar de data aceasta nu ne vom retrage”, a afirmat Runiga pentru Associated Press. De asemenea, Runiga a precizat că preluarea controlului asupra orașului Goma de către ramura politică a M23 reprezintă o condiție prealabilă a negocierilor. „Cred că membrii noștri care se află la Kampala ne reprezintă. La momentul oportun, voi fi și eu acolo. Aștept ca lucrurile să fie organizate și, când Kabila va fi acolo, voi merge și eu”, a afirmat Runiga. | |
| | | | | Potrivit unui articol publicat în Le Figaro la 26 noiembrie 2012, Runiga s-a întâlnit cu președintele Kabila la 24 noiembrie 2012 pentru începerea discuțiilor. Separat, într-un interviu pentru Le Figaro, Runiga a afirmat: „M23 se compune în primul rând din foști militari membri ai FARDC care au dezertat în semn de protest față de nerespectarea acordurilor din 23 martie 2009”. Acesta a adăugat: „soldații M23 sunt dezertori din armată care au plecat cu arme cu tot. Recent, am recuperat o mare cantitate de echipament de la o bază militară din Bunagana. Pentru moment, acest lucru ne permite să recâștigăm teren în fiecare zi și să respingem atacurile din partea FARDC ... Revoluția noastră este congoleză, condusă de congolezi, pentru poporul congolez.”
  Potrivit unui articol publicat de Reuters la 22 noiembrie 2012, Runiga a afirmat că gruparea M23 are capacitatea de a păstra controlul asupra orașului Goma după ce forțele M23 au fost consolidate de către soldați congolezi rebeli din FARDC: „În primul rând, avem o armată disciplinată și îi avem și pe soldații FARDC care ni s-au alăturat. Sunt frații noștri, vor fi antrenați și instruiți din nou și apoi vom colabora cu ei.” | |
| | | | | Potrivit unui articol publicat la 27 noiembrie 2012 în The Guardian, Runiga a precizat că M23 va refuza să se supună apelului lansat de liderii regionali în cadrul Conferinței internaționale privind regiunea Marilor Lacuri de a părăsi Goma pentru a deschide calea către convorbiri de pace. În schimb, Runiga a afirmat că retragerea M23 din Goma va fi rezultatul negocierilor, și nu o condiție prealabilă a acestora.
  Potrivit raportului final din 15 noiembrie 2012 al grupului de experți, Runiga a condus o delegație care s-a deplasat la Kampala, Uganda, la 29 iulie 2012 și a finalizat agenda constituită din 21 de puncte a mișcării M23 în vederea negocierilor anticipate din cadrul Conferinței internaționale privind regiunea Marilor Lacuri.
  Potrivit unui articol al BBC din 23 noiembrie 2012, M23 a fost constituit când foști membri ai CNDP care fuseseră integrați în FARDC au început să protesteze împotriva condițiilor proaste și a salariului scăzut, precum și a lipsei punerii depline în aplicare a acordului de pace din 23 martie 2009 dintre CNDP și RDC, care a dus la integrarea CNDP în FARDC. | |
| | | | | Gruparea M23 a fost angajată în operații militare active în scopul obținerii controlului asupra teritoriului din estul RDC, potrivit raportului IPIS din noiembrie 2012. M23 și FARDC s-au luptat pentru controlul asupra mai multor orașe și sate din estul RDC, la 24 și 25 iulie 2012; M23 a atacat FARDC la Rumangabo, la 26 iulie 2012; M23 a alungat FARDC din Kimumba la 17 noiembrie 2012; și M23 a preluat controlul asupra orașului Goma la 20 noiembrie 2012.
  Potrivit raportului grupului de experți din noiembrie 2012, mai mulți foști combatanți ai M23 susțin că liderii M23 au executat sumar zeci de copii care au încercat să fugă după ce au fost recrutați ca soldați-copii în cadrul M23. | |
| | | | | Potrivit unui raport din 11 septembrie 2012 al Human Rights Watch (HRW), un bărbat rwandez în vârstă de 18 ani, care a fugit după ce fusese recrutat cu forța în Rwanda, a spus HRW că a fost martor la executarea unui băiat de 16 ani din unitatea sa din cadrul M23 care încercase să fugă în iunie. Băiatul a fost capturat și omorât în bătaie de către luptătorii M23 în fața altor recruți. Un comandant al M23 care a ordonat execuția se presupune că a spus apoi altor recruți: „a vrut să ne abandoneze”, ca explicație pentru uciderea băiatului. Raportul afirmă, de asemenea, că martorii susțin că cel puțin 33 de noi recruți și alți luptători M23 au fost executați sumar când au încercat să fugă. Unii au fost legați și uciși în fața altor recruți, ca exemplu de pedeapsă pe care ar putea-o primi. Un tânăr recrut a afirmat către HRW: „când eram cu M23, ne-au spus că [putem alege] și putem rămâne cu ei sau putem muri. Mulți au încercat să fugă. Unii au fost găsiți și pentru ei asta a însemnat imediat moartea.” | |

Nume

Pseudonime

Data și locul nașterii

Informații de identificare

Motive

Data desemnării

BADEGE, Eric

1971

Conform unui raport final din 15 noiembrie 2012 al Grupului de experți pentru Republica Democratică Congo, „...LTL. Col. Eric Badege devenise punctul central al M23 în Masisi și comandase operațiuni comune ...” împreună cu un alt lider militar. În plus, „o serie de atacuri coordonate efectuate în august [2012] și conduse de către LTL. Col. Badege ... au permis M23 să destabilizeze o parte considerabilă a teritoriului Masisi.”„Potrivit unor foști luptători, LTL. Col. Badege ... a acționat la ordinele Col. Makenga atunci când a orchestrat atacurile.”

31.12.2012

În calitatea sa de comandant al M23, Badege se face răspunzător de încălcări grave implicând acte cu privire la copii sau femei în situații de conflict armat. Potrivit raportului grupului de experți din noiembrie 2012, au existat mai multe incidente majore de ucidere fără discriminare a civililor, inclusiv femei și copii. Din mai 2012, Raia Mutomboki, sub comanda M23, a ucis sute de civili într-o serie de atacuri coordonate. În august, Badege a efectuat atacuri comune care au implicat uciderea fără discriminare a civililor. Raportul din noiembrie al grupului de experți afirmă ca aceste atacuri au fost orchestrate în comun de către Badege și Colonelul Makoma Semivumbi Jacques. Potrivit raportului grupului de experți, lideri locali din Masisi au afirmat că Badege a comandat aceste atacuri ale Raia Mutumboki pe teren.

Potrivit unui articol al Radio Okapi din 28 iulie 2012, „administratorul Masisi a anunțat sâmbătă, 28 iulie, dezertarea comandantului Batalionului 2 din Regimentul 410 FARDC cu baza la Nabiondo, la aproximativ 30 de kilometri nord-vest de Goma, în Kivu de Nord. Conform spuselor acestuia, Colonelul Eric Badege și peste o sută de soldați s-au îndreptat vineri spre Rubaya, la 80 de kilometri nord de Nabiondo. Această informație a fost confirmată de mai multe surse.”

Potrivit unui articol al BBC din 23 noiembrie 2012, M23 a fost constituit când foști membri ai CNDP care fuseseră integrați în FARDC au început să protesteze împotriva condițiilor proaste și a salariului scăzut, precum și a lipsei punerii depline în aplicare a acordului de pace din 23 martie 2009 dintre CNDP și RDC, care a dus la integrarea CNDP în FARDC.

Gruparea M23 a fost angajată în operații militare active în scopul obținerii controlului asupra teritoriului din estul RDC, potrivit raportului IPIS din noiembrie 2012. M23 și FARDC s-au luptat pentru controlul asupra mai multor orașe și sate din estul RDC, la 24 și 25 iulie 2012; M23 a atacat FARDC la Rumangabo, la 26 iulie 2012; M23 a alungat FARDC din Kimumba la 17 noiembrie 2012; și M23 a preluat controlul asupra orașului Goma la 20 noiembrie 2012.

Potrivit raportului grupului de experți din noiembrie 2012, mai mulți foști combatanți ai M23 susțin că liderii M23 au executat sumar zeci de copii care au încercat să fugă după ce au fost recrutați ca soldați-copii în cadrul M23.

Potrivit unui raport din 11 septembrie 2012 al Observatorului pentru Drepturile Omului [Human Rights Watch (HRW)], un bărbat rwandez în vârstă de 18 ani, care a fugit după ce fusese recrutat cu forța în Rwanda, a spus HRW că a fost martor la executarea unui băiat de 16 ani din unitatea sa din cadrul M23 care încercase să fugă în iunie. Băiatul a fost capturat și omorât în bătaie de către luptătorii M23 în fața altorrecruți. Un comandant al M23 care a ordonat execuția ar fi spus apoi altor recruți: „a vrut să ne abandoneze”, ca explicație pentru uciderea băiatului. Raportul afirmă, de asemenea, că martorii susțin că cel puțin 33 de noi recruți și alți luptători M23 au fost executați sumar când au încercat să fugă. Unii au fost legați și împușcați în fața altor recruți, ca exemplu de pedeapsă pe care ar putea-o primi. Un tânăr recrut a afirmat către HRW: „când eram cu M23, ne-au spus că [putem alege] și putem rămâne cu ei sau putem muri. Mulți au încercat să fugă. Unii au fost găsiți și pentru ei asta a însemnat imediat moartea.”

RUNIGA, Jean-Marie Lugerero

aproximativ 1960

Un document din 9 iulie 2012 semnat de liderul M23 Sultani Makenga l-a numit pe Runiga în funcția de coordonator al ramurii politice a M23. Potrivit documentului respectiv, numirea lui Runiga a fost determinată de necesitatea de a asigura vizibilitatea cauzei M23.

Runiga este numit „președinte” al M23 în textele publicate pe site-ul internet al grupării. Rolul său de conducere este coroborat de raportul din noiembrie al grupului de experți, care se referă la Runiga ca fiind „liderul M23”.

31.12.2012

Potrivit unui articol din 13 decembrie 2012 al Associated Press, Runiga a arătat Associated Press o listă de solicitări despre care a spus că va fi înaintată guvernului congolez. Printre solicitări se numără demisia lui Kabila și dizolvarea adunării naționale. Runiga a precizat că, dacă i s-ar da posibilitatea, M23 ar putea prelua din nou controlul asupra orașului Goma. „Iar de data aceasta nu ne vom retrage”, a afirmat Runiga pentru Associated Press. De asemenea, Runiga a precizat că preluarea controlului asupra orașului Goma de către ramura politică a M23 reprezintă o condiție prealabilă a negocierilor. „Cred că membrii noștri care se află la Kampala ne reprezintă. La momentul oportun, voi fi și eu acolo. Aștept ca lucrurile să fie organizate și, când Kabila va fi acolo, voi merge și eu”, a afirmat Runiga.

Potrivit unui articol publicat în Le Figaro la 26 noiembrie 2012, Runiga s-a întâlnit cu președintele Kabila la 24 noiembrie 2012 pentru începerea discuțiilor. Separat, într-un interviu pentru Le Figaro, Runiga a afirmat: „M23 se compune în primul rând din foști militari membri ai FARDC care au dezertat în semn de protest față de nerespectarea acordurilor din 23 martie 2009”. Acesta a adăugat: „soldații M23 sunt dezertori din armată care au plecat cu arme cu tot. Recent, am recuperat o mare cantitate de echipament de la o bază militară din Bunagana. Pentru moment, acest lucru ne permite să recâștigăm teren în fiecare zi și să respingem atacurile din partea FARDC ... Revoluția noastră este congoleză, condusă de congolezi, pentru poporul congolez.”

Potrivit unui articol publicat de Reuters la 22 noiembrie 2012, Runiga a afirmat că gruparea M23 are capacitatea de a păstra controlul asupra orașului Goma după ce forțele M23 au fost consolidate de către soldați congolezi rebeli din FARDC: „În primul rând, avem o armată disciplinată și îi avem și pe soldații FARDC care ni s-au alăturat. Sunt frații noștri, vor fi antrenați și instruiți din nou și apoi vom colabora cu ei.”

Potrivit unui articol publicat la 27 noiembrie 2012 în The Guardian, Runiga a precizat că M23 va refuza să se supună apelului lansat de liderii regionali în cadrul Conferinței internaționale privind regiunea Marilor Lacuri de a părăsi Goma pentru a deschide calea către convorbiri de pace. În schimb, Runiga a afirmat că retragerea M23 din Goma va fi rezultatul negocierilor, și nu o condiție prealabilă a acestora.

Potrivit raportului final din 15 noiembrie 2012 al grupului de experți, Runiga a condus o delegație care s-a deplasat la Kampala, Uganda, la 29 iulie 2012 și a finalizat agenda constituită din 21 de puncte a mișcării M23 în vederea negocierilor anticipate din cadrul Conferinței internaționale privind regiunea Marilor Lacuri.

Potrivit unui articol al BBC din 23 noiembrie 2012, M23 a fost constituit când foști membri ai CNDP care fuseseră integrați în FARDC au început să protesteze împotriva condițiilor proaste și a salariului scăzut, precum și a lipsei punerii depline în aplicare a acordului de pace din 23 martie 2009 dintre CNDP și RDC, care a dus la integrarea CNDP în FARDC.

Gruparea M23 a fost angajată în operații militare active în scopul obținerii controlului asupra teritoriului din estul RDC, potrivit raportului IPIS din noiembrie 2012. M23 și FARDC s-au luptat pentru controlul asupra mai multor orașe și sate din estul RDC, la 24 și 25 iulie 2012; M23 a atacat FARDC la Rumangabo, la 26 iulie 2012; M23 a alungat FARDC din Kimumba la 17 noiembrie 2012; și M23 a preluat controlul asupra orașului Goma la 20 noiembrie 2012.

Potrivit raportului grupului de experți din noiembrie 2012, mai mulți foști combatanți ai M23 susțin că liderii M23 au executat sumar zeci de copii care au încercat să fugă după ce au fost recrutați ca soldați-copii în cadrul M23.

Potrivit unui raport din 11 septembrie 2012 al Human Rights Watch (HRW), un bărbat rwandez în vârstă de 18 ani, care a fugit după ce fusese recrutat cu forța în Rwanda, a spus HRW că a fost martor la executarea unui băiat de 16 ani din unitatea sa din cadrul M23 care încercase să fugă în iunie. Băiatul a fost capturat și omorât în bătaie de către luptătorii M23 în fața altor recruți. Un comandant al M23 care a ordonat execuția se presupune că a spus apoi altor recruți: „a vrut să ne abandoneze”, ca explicație pentru uciderea băiatului. Raportul afirmă, de asemenea, că martorii susțin că cel puțin 33 de noi recruți și alți luptători M23 au fost executați sumar când au încercat să fugă. Unii au fost legați și uciși în fața altor recruți, ca exemplu de pedeapsă pe care ar putea-o primi. Un tânăr recrut a afirmat către HRW: „când eram cu M23, ne-au spus că [putem alege] și putem rămâne cu ei sau putem muri. Mulți au încercat să fugă. Unii au fost găsiți și pentru ei asta a însemnat imediat moartea.”

(b)   Entități

| Nume | Pseudonime | Data și locul nașterii | Informații de identificare | Motive | Data desemnării |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forces démocratiques de libération du Rwanda (FDLR) | Forces démocratiques de libération du Rwanda
  FDLR
  Force Combattante Abacunguzi
  FOCA
  Combatant Force for the Liberation of Rwanda | | Fdlr@fmx.de
  fldrrse@yahoo.fr
  fdlr@gmx.net
  Localizare: Kivu de Nord și de Sud, RDC | Forces démocratiques de libération du Rwanda (FDLR) este una dintre cele mai mari grupări armate străine care acționează pe teritoriul Republicii Democratice Congo (RDC). Gruparea s-a constituit în 2000 și, în conformitate cu detaliile de mai jos, a comis grave încălcări ale dreptului internațional, implicând acte împotriva femeilor și copiilor în situații de conflict armat în RDC, inclusiv crime și mutilări, violențe sexuale și deplasări forțate.
  Potrivit unui raport din 2010 al Amnesty International privind drepturile omului în RDC, FDLR poartă răspunderea pentru uciderea a nouăzeci și șase de civili în Busurguni, teritoriul Walikali. Unele dintre victime au fost arse de vii în casele lor. | 31.12.2012 |
| | | | | Potrivit unui raport din 2010 al Amnesty International privind drepturile omului în RDC, în iunie 2010, un centru medical al unui ONG a raportat un număr de aproximativ șaizeci de cazuri pe lună de fete și femei care au fost violate în sudul teritoriului Lubero, Kivu de Nord, de către grupuri armate, inclusiv FDLR.
  Conform unui raport din 20 decembrie 2012 al Observatorului pentru drepturile omului (Human Rights Watch – HRW), există dovezi clare ale recrutării de copii practicate în mod activ de FDLR. HRW a identificat un număr de cel puțin 83 de copii congolezi cu vârste sub 18 ani, unii chiar în vârstă de 14 ani, care au fost recrutați forțat de către FDLR. | |
| | | | | În ianuarie 2012, HRW a afirmat într-un raport că combatanți FDLR au atacat numeroase sate din teritoriul Masisi, omorând șase civili, violând două femei și răpind cel puțin 48 de persoane despre care nu se mai știe unde se află. Potrivit unui raport al HRW din iunie 2012, luptători FDLR au atacat în mai 2012 civili din Kamananga și Lumenja, provincia Kivu de Sud, precum și din Chambucha, teritoriul Walikale, și sate din zona Ufumandu, teritoriul Masisi, provincia Kivu de Nord. În aceste atacuri, luptători FDLR au măcelărit și omorât cu macete și cuțite zeci de civili, inclusiv numeroși copii. | |
| | | | | Conform unui raport grupului de experți din iunie 2012, FDLR a atacat mai multe sate din Kivu de Sud în perioada 31 decembrie 2011-4 ianuarie 2012. O anchetă a Organizației Națiunilor Unite a confirmat că cel puțin 33 de persoane, dintre care 9 copii și 6 femei, au fost omorâte, fie arse de vii, fie decapitate, fie împușcate în timpul atacului. În plus, o femeie și o fată au fost violate. Raportul grupului de experți din iunie 2012 relatează, de asemenea, că ancheta Organizației Națiunilor Unite a confirmat faptul că FDLR a masacrat cel puțin 14 civili, inclusiv 5 femei și 5 copii, în Kivu de Sud în mai 2012. Potrivit raportului grupului de experți din noiembrie 2012, ONU a prezentat dovezi ale unui număr de cel puțin 106 violențe sexuale comise de FDLR între decembrie 2011 și septembrie 2012. Raportul grupului de experți din 2012 relatează că, potrivit unei anchete a ONU, FDLR au violat șapte femei în noaptea din 10 martie 2012, inclusiv o minoră, în Kalinganya, teritoriul Kabare. Luptătorii FDLR au atacat satul din nou la 10 aprilie 2012 și au violat trei dintre femei pentru a doua oară. Raportul grupului de experți din noiembrie 2012 menționează, de asemenea, 11 omoruri comise de FDLR în Bushibwambombo, Kalehe, la 6 aprilie 2012 și implicarea FDLR în uciderea altor 19 persoane în teritoriul Masisi, inclusiv a cinci minori și a șase femei, în luna mai. | |
| M23 | | | | Mouvement du 23 mars (M23) este o grupare armată care își desfășoară activitatea în Republica Democratică Congo (RDC) și care a beneficiat pe teritoriul RDC de arme și material aferent, inclusiv de consiliere, formare și asistență referitoare la activitățile militare. Mai mulți martori oculari afirmă în declarațiile lor că M23 primește echipamente militare generale din partea Rwandan Defense Forces (RDF) sub formă de arme și muniții, pe lângă sprijinul material pentru operațiile de luptă. | 31.12.2012 |
| | | | | M23 a fost complice și este răspunzător pentru comiterea unor încălcări grave ale dreptului internațional, implicând acte împotriva femeilor și copiilor în situații de conflict armat în RDC, inclusiv crime și mutilări, violențe sexuale, răpiri și deplasări forțate. În conformitate cu numeroase rapoarte, anchete și relatări ale martorilor, M23 este răspunzătoare pentru uciderea în masă a unor civili, precum și pentru violarea de femei și copii în mai multe regiuni din RDC. Mai multe rapoarte arată că luptători ai M23 au comis un număr de 46 de violuri asupra unor femei și fete, dintre care cea mai mică în vârstă de 8 ani. Pe lângă violențele sexuale relatate, M23 a desfășurat, de asemenea, campanii masive de recrutare forțată a copiilor în cadrul grupării. Se estimează că, doar pe teritoriul Rutshuru din estul RDC, M23 a recrutat forțat, din iulie 2012, un număr de 146 de bărbați și băieți. Unele dintre victime nu aveau decât 15 ani. | |
| | | | | Atrocitățile comise de M23 împotriva populației civile din RDC și campania de recrutare forțată purtată de M23, precum și faptul că a primit arme și asistență militară au contribuit într-un mod dramatic la instabilitatea și la conflictul din regiune, în unele cazuri cu încălcarea dreptului internațional. | |

Nume

Pseudonime

Data și locul nașterii

Informații de identificare

Motive

Data desemnării

Forces démocratiques de libération du Rwanda (FDLR)

Forces démocratiques de libération du Rwanda

FDLR

Force Combattante Abacunguzi

FOCA

Combatant Force for the Liberation of Rwanda

Fdlr@fmx.de

fldrrse@yahoo.fr

fdlr@gmx.net

Localizare: Kivu de Nord și de Sud, RDC

Forces démocratiques de libération du Rwanda (FDLR) este una dintre cele mai mari grupări armate străine care acționează pe teritoriul Republicii Democratice Congo (RDC). Gruparea s-a constituit în 2000 și, în conformitate cu detaliile de mai jos, a comis grave încălcări ale dreptului internațional, implicând acte împotriva femeilor și copiilor în situații de conflict armat în RDC, inclusiv crime și mutilări, violențe sexuale și deplasări forțate.

Potrivit unui raport din 2010 al Amnesty International privind drepturile omului în RDC, FDLR poartă răspunderea pentru uciderea a nouăzeci și șase de civili în Busurguni, teritoriul Walikali. Unele dintre victime au fost arse de vii în casele lor.

31.12.2012

Potrivit unui raport din 2010 al Amnesty International privind drepturile omului în RDC, în iunie 2010, un centru medical al unui ONG a raportat un număr de aproximativ șaizeci de cazuri pe lună de fete și femei care au fost violate în sudul teritoriului Lubero, Kivu de Nord, de către grupuri armate, inclusiv FDLR.

Conform unui raport din 20 decembrie 2012 al Observatorului pentru drepturile omului (Human Rights Watch – HRW), există dovezi clare ale recrutării de copii practicate în mod activ de FDLR. HRW a identificat un număr de cel puțin 83 de copii congolezi cu vârste sub 18 ani, unii chiar în vârstă de 14 ani, care au fost recrutați forțat de către FDLR.

În ianuarie 2012, HRW a afirmat într-un raport că combatanți FDLR au atacat numeroase sate din teritoriul Masisi, omorând șase civili, violând două femei și răpind cel puțin 48 de persoane despre care nu se mai știe unde se află. Potrivit unui raport al HRW din iunie 2012, luptători FDLR au atacat în mai 2012 civili din Kamananga și Lumenja, provincia Kivu de Sud, precum și din Chambucha, teritoriul Walikale, și sate din zona Ufumandu, teritoriul Masisi, provincia Kivu de Nord. În aceste atacuri, luptători FDLR au măcelărit și omorât cu macete și cuțite zeci de civili, inclusiv numeroși copii.

Conform unui raport grupului de experți din iunie 2012, FDLR a atacat mai multe sate din Kivu de Sud în perioada 31 decembrie 2011-4 ianuarie 2012. O anchetă a Organizației Națiunilor Unite a confirmat că cel puțin 33 de persoane, dintre care 9 copii și 6 femei, au fost omorâte, fie arse de vii, fie decapitate, fie împușcate în timpul atacului. În plus, o femeie și o fată au fost violate. Raportul grupului de experți din iunie 2012 relatează, de asemenea, că ancheta Organizației Națiunilor Unite a confirmat faptul că FDLR a masacrat cel puțin 14 civili, inclusiv 5 femei și 5 copii, în Kivu de Sud în mai 2012. Potrivit raportului grupului de experți din noiembrie 2012, ONU a prezentat dovezi ale unui număr de cel puțin 106 violențe sexuale comise de FDLR între decembrie 2011 și septembrie 2012. Raportul grupului de experți din 2012 relatează că, potrivit unei anchete a ONU, FDLR au violat șapte femei în noaptea din 10 martie 2012, inclusiv o minoră, în Kalinganya, teritoriul Kabare. Luptătorii FDLR au atacat satul din nou la 10 aprilie 2012 și au violat trei dintre femei pentru a doua oară. Raportul grupului de experți din noiembrie 2012 menționează, de asemenea, 11 omoruri comise de FDLR în Bushibwambombo, Kalehe, la 6 aprilie 2012 și implicarea FDLR în uciderea altor 19 persoane în teritoriul Masisi, inclusiv a cinci minori și a șase femei, în luna mai.

M23

Mouvement du 23 mars (M23) este o grupare armată care își desfășoară activitatea în Republica Democratică Congo (RDC) și care a beneficiat pe teritoriul RDC de arme și material aferent, inclusiv de consiliere, formare și asistență referitoare la activitățile militare. Mai mulți martori oculari afirmă în declarațiile lor că M23 primește echipamente militare generale din partea Rwandan Defense Forces (RDF) sub formă de arme și muniții, pe lângă sprijinul material pentru operațiile de luptă.

31.12.2012

M23 a fost complice și este răspunzător pentru comiterea unor încălcări grave ale dreptului internațional, implicând acte împotriva femeilor și copiilor în situații de conflict armat în RDC, inclusiv crime și mutilări, violențe sexuale, răpiri și deplasări forțate. În conformitate cu numeroase rapoarte, anchete și relatări ale martorilor, M23 este răspunzătoare pentru uciderea în masă a unor civili, precum și pentru violarea de femei și copii în mai multe regiuni din RDC. Mai multe rapoarte arată că luptători ai M23 au comis un număr de 46 de violuri asupra unor femei și fete, dintre care cea mai mică în vârstă de 8 ani. Pe lângă violențele sexuale relatate, M23 a desfășurat, de asemenea, campanii masive de recrutare forțată a copiilor în cadrul grupării. Se estimează că, doar pe teritoriul Rutshuru din estul RDC, M23 a recrutat forțat, din iulie 2012, un număr de 146 de bărbați și băieți. Unele dintre victime nu aveau decât 15 ani.

Atrocitățile comise de M23 împotriva populației civile din RDC și campania de recrutare forțată purtată de M23, precum și faptul că a primit arme și asistență militară au contribuit într-un mod dramatic la instabilitatea și la conflictul din regiune, în unele cazuri cu încălcarea dreptului internațional.

---