# Uradni list L 353/2012

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2012.353.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 353 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5521. december 2012 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2012.353.slv

Uradni list

Evropske unije

L 353

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5521. december 2012

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1229/2012 z dne 10. decembra 2012 o spremembi prilog IV in XII k Direktivi 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (Okvirna direktiva) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 1230/2012 z dne 12. decembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za homologacijo za mase in mere motornih vozil in njihovih priklopnikov ter o spremembi Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 31 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Komisije 2012/46/EU z dne 6. decembra 2012 o spremembi Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 97/68/ES o približevanju zakonodaje držav članic o ukrepih proti plinastim in trdnim onesnaževalom iz motorjev z notranjim zgorevanjem, namenjenih za vgradnjo v necestno mobilno mehanizacijo (
  1
  ) | 80 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) št. 1229/2012 z dne 10. decembra 2012 o spremembi prilog IV in XII k Direktivi 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (Okvirna direktiva) (
  1
  )

1

1

*

Uredba Komisije (EU) št. 1230/2012 z dne 12. decembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za homologacijo za mase in mere motornih vozil in njihovih priklopnikov ter o spremembi Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

31

DIREKTIVE

*

Direktiva Komisije 2012/46/EU z dne 6. decembra 2012 o spremembi Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 97/68/ES o približevanju zakonodaje držav članic o ukrepih proti plinastim in trdnim onesnaževalom iz motorjev z notranjim zgorevanjem, namenjenih za vgradnjo v necestno mobilno mehanizacijo (
  1
  )

1

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 21.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 353/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 353/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1229/2012

z dne 10. decembra 2012

o spremembi prilog IV in XII k Direktivi 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (Okvirna direktiva)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (Okvirna direktiva) (1), ter zlasti člena 39(2) in (3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2007/46/ES vzpostavlja usklajen okvir, ki vsebuje upravne predpise in splošne tehnične zahteve za vsa nova vozila. Zlasti vključuje regulativne akte, ki določajo tehnične zahteve, ki jih morajo izpolnjevati vozila za podelitev ES-homologacije. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2007/46/ES vzpostavlja usklajen okvir, ki vsebuje upravne predpise in splošne tehnične zahteve za vsa nova vozila. Zlasti vključuje regulativne akte, ki določajo tehnične zahteve, ki jih morajo izpolnjevati vozila za podelitev ES-homologacije.

| (2) | Del 1 Priloge IV k Direktivi 2007/46/ES vsebuje seznam regulativnih aktov za ES-homologacijo vozil, izdelanih v neomejenih serijah. Direktiva 2007/46/ES je bila večkrat spremenjena, navedeni seznam pa ustrezno posodobljen. |
| --- | --- |

(2)

Del 1 Priloge IV k Direktivi 2007/46/ES vsebuje seznam regulativnih aktov za ES-homologacijo vozil, izdelanih v neomejenih serijah. Direktiva 2007/46/ES je bila večkrat spremenjena, navedeni seznam pa ustrezno posodobljen.

| (3) | Uredba (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil, njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (2), predvideva razveljavitev več direktiv. Razveljavljene direktive so nadomestili pravilniki Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) in uredbe Komisije. Navedene spremembe bi bilo treba vključiti v Prilogo IV k Direktivi 2007/46/ES. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil, njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (2), predvideva razveljavitev več direktiv. Razveljavljene direktive so nadomestili pravilniki Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) in uredbe Komisije. Navedene spremembe bi bilo treba vključiti v Prilogo IV k Direktivi 2007/46/ES.

| (4) | Nujna je prilagoditev zahtev za ES-homologacijo majhnih serij, da se proizvajalcem majhnih serij vozil zagotovi dostop do notranjega trga. V ta namen je treba sprejeti poenostavljene ukrepe za zmanjšanje stroškov, ki jih zahteva postopek homologacije, ter zagotovitev visoke ravni varnosti v cestnem prometu in varstva okolja. |
| --- | --- |

(4)

Nujna je prilagoditev zahtev za ES-homologacijo majhnih serij, da se proizvajalcem majhnih serij vozil zagotovi dostop do notranjega trga. V ta namen je treba sprejeti poenostavljene ukrepe za zmanjšanje stroškov, ki jih zahteva postopek homologacije, ter zagotovitev visoke ravni varnosti v cestnem prometu in varstva okolja.

| (5) | Ker imajo vozila kategorije N1 podobne konstrukcijske lastnosti kot vozila kategorije M1, je prav tako primerno določiti usklajene tehnične zahteve za vozila kategorije N1, da se takim vozilom, izdelanim v majhnih serijah, omogoči dostop do notranjega trga. |
| --- | --- |

(5)

Ker imajo vozila kategorije N1 podobne konstrukcijske lastnosti kot vozila kategorije M1, je prav tako primerno določiti usklajene tehnične zahteve za vozila kategorije N1, da se takim vozilom, izdelanim v majhnih serijah, omogoči dostop do notranjega trga.

| (6) | Bistveno je, da se zahteve, določene v Dodatku 1 k Prilogi IV k Direktivi 2007/46/ES uporabljajo za vsa nova vozila. Vendar bi bilo treba proizvajalcem dati na voljo dovolj časa, da svoja vozila prilagodijo novim zahtevam. |
| --- | --- |

(6)

Bistveno je, da se zahteve, določene v Dodatku 1 k Prilogi IV k Direktivi 2007/46/ES uporabljajo za vsa nova vozila. Vendar bi bilo treba proizvajalcem dati na voljo dovolj časa, da svoja vozila prilagodijo novim zahtevam.

| (7) | Oddelka 1 in 2 dela A Priloge XII k Direktivi 2007/46/ES vključujeta količinske omejitve za ES-homologacijo majhnih serij. Pri razširitvi ES-homologacije majhnih serij na vozila kategorije N1 je primerno, da se za vozila navedene kategorije uvede količinska omejitev. Prav tako bi bilo treba glede na namen ES-homologacije, tj. omogočanje lažjega dostopa do notranjega trga, število vozil kategorije N1, pri katerih v skladu s členom 23 Direktive 2007/46/ES pride v poštev nacionalna homologacija, omejiti na potrebni minimum. Zato bi bilo treba določiti tudi količino navedenih vozil. |
| --- | --- |

(7)

Oddelka 1 in 2 dela A Priloge XII k Direktivi 2007/46/ES vključujeta količinske omejitve za ES-homologacijo majhnih serij. Pri razširitvi ES-homologacije majhnih serij na vozila kategorije N1 je primerno, da se za vozila navedene kategorije uvede količinska omejitev. Prav tako bi bilo treba glede na namen ES-homologacije, tj. omogočanje lažjega dostopa do notranjega trga, število vozil kategorije N1, pri katerih v skladu s členom 23 Direktive 2007/46/ES pride v poštev nacionalna homologacija, omejiti na potrebni minimum. Zato bi bilo treba določiti tudi količino navedenih vozil.

| (8) | Prilogi IV in XII k Direktivi 2007/46/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Prilogi IV in XII k Direktivi 2007/46/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Tehničnega odbora za motorna vozila – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Tehničnega odbora za motorna vozila –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Prilogi IV in XII k Direktivi 2007/46/ES se spremenita v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

ES-homologacija majhnih serij, podeljena pred 1. novembrom 2012, preneha veljati 31. oktobra 2016. Nacionalni organi obravnavajo potrdila o skladnosti za vozila kot neveljavna za namene člena 26(1) Direktive 2007/46/ES, razen če so bile zadevne homologacije posodobljene v skladu z zahtevami iz Dodatka 1 k Prilogi IV k Direktivi 2007/46/ES.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Točka (1)(b) Priloge pa se uporablja v skladu z datumi, določenimi v Prilogi.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. decembra 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 263, 9.10.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 200, 31.7.2009, str. 1.

2

---

PRILOGA

Direktiva 2007/46/ES se spremeni:

| 1. | Priloga IV se spremeni:






  (a) | del I se nadomesti z naslednjim:
  „DEL I

  Regulativni akti za ES-homologacijo vozil, izdelanih v neomejenih serijah


















  Postavka | Predmet | Regulativni akt | Uporaba |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| 1 | Dovoljena raven hrupa | Direktiva 70/157/EGS | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 2 | Emisije lahkih vozil (Euro 5 in 6) – dostop do informacij | Uredba (ES) št. 715/2007 | X (1) | X (1) | | X (1) | X (1) | | | | | |
| 3 | Posode za gorivo/naprave za zaščito pred podletom od zadaj | Direktiva 70/221/EGS | X (2) | X (2) | X (2) | X (2) | X (2) | X (2) | X | X | X | X |
| 3A | Preprečevanje tveganj požara (posode za tekoče gorivo) | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 34 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 3B | Naprave za zaščito pred podletom od zadaj in njihova vgradnja; zaščita pred podletom od zadaj | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 58 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 4 | Prostor za pritrditev registrske tablice na zadnji strani vozil | Direktiva 70/222/EGS | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 4A | Prostor za namestitev in pritrditev zadnjih registrskih tablic | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 1003/2010 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 5 | Sila na volanu | Direktiva 70/311/EGS | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 5A | Krmilje | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 79 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 6 | Ključavnice in tečaji vrat | Direktiva 70/387/EGS | X | | | X | X | X | | | | |
| 6A | Dostop do vozila in sposobnost manevriranja | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 130/2012 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 6B | Ključavnice in tečaji vrat | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 11 | X | | | X | | | | | | |
| 7 | Zvočna opozorilna naprava | Direktiva 70/388/EGS | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 7A | Zvočne signalne naprave in signali | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 28 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 8 | Naprave za posredno gledanje | Direktiva 2003/97/ES | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 8A | Naprave za posredno gledanje in njihova vgradnja | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 46 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 9 | Zaviranje | Direktiva 71/320/EGS | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 9A | Zaviranje vozil in priklopnikov | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 13 | | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) |
| 9B | Zaviranje osebnih avtomobilov | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 13-H | X (4) | | | X (4) | | | | | | |
| 10 | Radijske motnje (elektromagnetna združljivost) | Direktiva 72/245/EGS | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 10A | Elektromagnetna združljivost | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 10 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 12 | Notranja oprema | Direktiva 74/60/EGS | X | | | | | | | | | |
| 12A | Notranja oprema | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 21 | X | | | | | | | | | |
| 13 | Zaščita pred nedovoljeno uporabo in naprava za imobilizacijo | Direktiva 74/61/EGS | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 13A | Zaščita motornih vozil pred nedovoljeno uporabo | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 18 | | X (5) | X (5) | | X (5) | X (5) | | | | |
| 13B | Zaščita motornih vozil pred nedovoljeno uporabo | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 116 | X | | | X | | | | | | |
| 14 | Zaščita voznika pred krmiljem pri trčenju | Direktiva 74/297/EGS | X | | | X | | | | | | |
| 14A | Zaščita voznika pred krmilnim mehanizmom pri trčenju | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 12 | X | | | X | | | | | | |
| 15 | Trdnost sedežev | Direktiva 74/408/EGS | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 15A | Sedeži, njihova pritrdišča in nasloni za glavo | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 17 | X | X (6) | X (6) | X | X | X | | | | |
| 15B | Sedeži v avtobusih | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 80 | | X | X | | | | | | | |
| 16 | Zunanji štrleči deli | Direktiva 74/483/EGS | X | | | | | | | | | |
| 16A | Zunanji štrleči deli | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 26 | X | | | | | | | | | |
| 17 | Merilnik hitrosti in vzvratna prestava | Direktiva 75/443/EGS | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 17A | Dostop do vozila in sposobnost manevriranja | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 130/2012 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 17B | Oprema za merjenje hitrosti, in njena vgradnja | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 39 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 18 | Predpisane tablice | Direktiva 76/114/EGS | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 18A | Predpisane tablice proizvajalca, in identifikacijska številka vozila | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 19/2011 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 19 | Pritrdišča varnostnih pasov | Direktiva 76/115/EGS | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 19A | Pritrdišča varnostnih pasov, pritrdilni sistemi ISOFIX in pritrdišča za zgornje privezi ISOFIX | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 14 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 20 | Vgradnja svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav | Direktiva 76/756/EGS | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 20A | Vgradnja svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav na vozilih | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 48 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 21 | Odsevniki | Direktiva 76/757/EGS | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 21A | Odsevne naprave za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 3 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 22 | Gabaritne, prednje pozicijske, zadnje pozicijske, zavorne, bočne svetilke in svetilke za dnevno vožnjo | Direktiva 76/758/EGS | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 22A | Sprednje in zadnje pozicijske svetilke, zavorne svetilke in gabaritne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 7 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 22B | Svetilke za dnevno vožnjo za motorna vozila | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 87 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 22C | Bočne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 91 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 23 | Smerne svetilke | Direktiva 76/759/EGS | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 23A | Smerne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 6 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 24 | Svetilke za zadnje registrske tablice | Direktiva 76/760/EGS | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 24A | Osvetlitev zadnjih registrskih tablic za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 4 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 25 | Žarometi (vključno z žarnicami) | Direktiva 76/761/EGS | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 25A | ‚Sealed-beam‘ žarometi motornih vozil (SB-žarometi) za evropski asimetrični kratki in/ali dolgi svetlobni pramen | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 31 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 25B | Žarnice z žarilno nitko za uporabo v homologiranih svetilkah vozil na motorni pogon in njihovih priklopnikov | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 37 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 25C | Žarometi motornih vozil, opremljeni s svetlobnimi viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 98 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 25D | Svetlobni viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, za uporabo v homologiranih svetilkah, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, v vozilih na motorni pogon | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 99 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 25E | Žarometi motornih vozil za asimetrični kratki svetlobni pramen in/ali dolgi svetlobni pramen, ki so opremljeni z žarnico z žarilno nitko in/ali moduli LED | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 112 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 25F | Nastavljivi sistemi sprednje osvetlitve (AFS) za motorna vozila | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 123 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 26 | Žarometi za meglo | Direktiva 76/762/EGS | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 26A | Žarometi za meglo za motorna vozila | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 19 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 27 | Vlečne kljuke | Direktiva 77/389/EGS | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 27A | Naprava za vleko | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 1005/2010 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 28 | Zadnje svetilke za meglo | Direktiva 77/538/EGS | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 28A | Zadnje svetilke za meglo za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 38 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 29 | Žarometi za vzvratno vožnjo | Direktiva 77/539/EGS | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 29A | Žarometi za vzvratno vožnjo za motorna vozila in njihove priklopnike | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 23 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 30 | Parkirne svetilke | Direktiva 77/540/EGS | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 30A | Parkirne svetilke za motorna vozila | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 77 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 31 | Varnostni pasovi in sistemi za zadrževanje | Direktiva 77/541/EGS | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 31A | Varnostni pasovi, sistemi za zadrževanje potnikov, sistemi za zadrževanje otrok in sistemi za zadrževanje otrok ISOFIX | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 16 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 32 | Prednje vidno polje | Direktiva 77/649/EGS | X | | | | | | | | | |
| 32A | Prednje vidno polje | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 125 | X | | | | | | | | | |
| 33 | Označevanje naprav za upravljanje, kontrolnih svetilk in kazalnikov | Direktiva 78/316/EGS | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 33A | Namestitev in označevanje naprav za ročno upravljanje, kontrolnih svetilk in kazalnikov | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 121 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 34 | Odleditev in sušenje zastekljenih površin | Direktiva 78/317/EGS | X | (7) | (7) | (7) | (7) | (7) | | | | |
| 34A | Sistemi za odleditev in sušenje vetrobranskega stekla | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 672/2010 | X | (7) | (7) | (7) | (7) | (7) | | | | |
| 35 | Pranje/brisanje zastekljenih površin | Direktiva 78/318/EGS | X | (8) | (8) | (8) | (8) | (8) | | | | |
| 35A | Sistemi za brisanje in pranje vetrobranskega stekla | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 1008/2010 | X | (8) | (8) | (8) | (8) | (8) | | | | |
| 36 | Ogrevalni sistemi | Direktiva 2001/56/ES | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 36A | Ogrevalni sistemi | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 122 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 37 | Okrovi koles | Direktiva 78/549/EGS | X | | | | | | | | | |
| 37A | Okrovi koles | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 1009/2010 | X | | | | | | | | | |
| 38 | Nasloni za glavo | Direktiva 78/932/EGS | X | | | | | | | | | |
| 38A | Nasloni za glavo, ločeni ali vgrajeni v naslonjala sedežev | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 25 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 40 | Moč motorja | Direktiva 80/1269/EGS | X (9) | X (9) | X (9) | X (9) | X (9) | X (9) | | | | |
| 41 | Emisije težkih tovornih vozil (Euro IV in V) | Direktiva 2005/55/ES | X (10) | X (10) | X | X (10) | X (10) | X | | | | |
| 41A | Emisije težkih tovornih vozil (Euro VI) – dostop do informacij | Uredba (ES) št. 595/2009 | X (11) | X (11) | X | X (11) | X (11) | X | | | | |
| 42 | Bočna zaščita | Direktiva 89/297/EGS | | | | | X | X | | | X | X |
| 42A | Bočna zaščita tovornih vozil | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 73 | | | | | X | X | | | X | X |
| 43 | Sistemi za preprečevanje škropljenja izpod koles | Direktiva 91/226/EGS | | | | X | X | X | X | X | X | X |
| 43A | Sistemi za preprečevanje škropljenja izpod koles | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 109/2011 | | | | X | X | X | X | X | X | X |
| 44 | Mase in mere osebnih vozil | Direktiva 92/21/EGS | X | | | | | | | | | |
| 44A | Mase in mere | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 1230/2012 | X | | | | | | | | | |
| 45 | Varnostna zasteklitev | Direktiva 92/22/EGS | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 45A | Materiali za varnostno zasteklitev in njihova vgradnja | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 43 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 46 | Pnevmatike | Direktiva 92/23/EGS | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 46A | Namestitev pnevmatik | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 458/2011 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 46B | Pnevmatike za motorna vozila in njihove priklopnike (razred C1) | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 30 | X | | | X | | | X | X | | |
| 46C | Pnevmatike za gospodarska vozila in njihove priklopnike (razreda C2 in C3) | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 54 | | X | X | X | X | X | | | X | X |
| 46D | Emisije kotalnega hrupa pnevmatik, oprijemljivost na mokrih površinah in kotalni upor (razredi C1, C2 in C3) | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 117 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 46E | Zasilna nadomestna enota, pnevmatike s podaljšano mobilnostjo/sistem pnevmatik s podaljšano mobilnostjo in sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 64 | X (12) | | | X (12) | | | | | | |
| 47 | Naprave za omejevanje hitrosti | Direktiva 92/24/EGS | | X | X | | X | X | | | | |
| 47A | Omejevanje hitrosti vozil | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 89 | | X | X | | X | X | | | | |
| 48 | Mase in mere (razen vozil iz postavke 44) | Direktiva 97/27/ES | | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 48A | Mase in mere | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 1230/2012 | | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 49 | Zunanji štrleči deli kabin | Direktiva 92/114/EGS | | | | X | X | X | | | | |
| 49A | Gospodarska vozila glede na zunanje štrleče dele pred zadnjo steno kabine | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 61 | | | | X | X | X | | | | |
| 50 | Spoji | Direktiva 94/20/ES | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X | X | X | X |
| 50A | Sestavni deli mehanskih sistemov za spenjanje med seboj povezanih vozil | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 55 | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X | X | X | X |
| 50B | Naprave za kratko spenjanje vozil; vgradnja homologiranega tipa naprave za kratko spenjanje vozil | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 102 | | | | | X (13) | X (13) | | | X (13) | X (13) |
| 51 | Vnetljivost | Direktiva 95/28/ES | | | X | | | | | | | |
| 51A | Gorljivost materialov, ki se uporabljajo za notranjo opremo določenih kategorij motornih vozil | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 118 | | | X | | | | | | | |
| 52 | Avtobusi | Direktiva 2001/85/ES | | X | X | | | | | | | |
| 52A | Vozila kategorij M2 in M3 | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 107 | | X | X | | | | | | | |
| 52B | Trdnost nadgradnje avtobusov | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 66 | | X | X | | | | | | | |
| 53 | Čelni trk | Direktiva 96/79/ES | X (14) | | | | | | | | | |
| 53A | Zaščita potnikov pri čelnem trku | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 94 | X (14) | | | | | | | | | |
| 54 | Bočni trk | Direktiva 96/27/ES | X (15) | | | X (15) | | | | | | |
| 54A | Zaščita potnikov pri bočnem trku | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 95 | X (15) | | | X (15) | | | | | | |
| 55 | (prazno) | | | | | | | | | | | |
| 56 | Vozila, namenjena za prevoz nevarnega blaga | Direktiva 98/91/ES | | | | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) |
| 56A | Vozila, namenjena za prevoz nevarnega blaga | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 105 | | | | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) |
| 57 | Zaščita pred podletom od spredaj | Direktiva 2000/40/ES | | | | | X | X | | | | |
| 57A | Naprave za zaščito pred podletom od spredaj in njihova namestitev; zaščita pred podletom od spredaj | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 93 | | | | | X | X | | | | |
| 58 | Zaščita pešcev | Uredba (ES) št. 78/2009 | X | | | X | | | | | | |
| 59 | Možnost recikliranja | Direktiva 2005/64/ES | X | | | X | | - | | | | |
| 60 | (prazno) | | | | | | | | | | | |
| 61 | Klimatske naprave | Direktiva 2006/40/ES | X | | | X (17) | | | | | | |
| 62 | Vodikov sistem | Uredba (ES) št. 79/2009 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 63 | Splošna varnost | Uredba (ES) št. 661/2009 | X (18) | X (18) | X (18) | X (18) | X (18) | X (18) | X (18) | X (18) | X (18) | X (18) |
| 64 | Kazalniki menjanja prestav | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 65/2012 | X | | | | | | | | | |
| 65 | Napredni sistem za zaviranje v sili | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 347/2012 | | X | X | | X | X | | | | |
| 66 | Sistem opozarjanja pred zapustitvijo voznega pasu | Uredba (ES) št. 661/2009
  Uredba (EU) št. 351/2012 | | X | X | | X | X | | | | |
| 67 | Posebni sestavni deli za utekočinjen naftni plin in njihova vgradnja v motorna vozila | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 67 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 68 | Alarmni sistemi vozil (VAS) | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 97 | X | | | X | | | | | | |
| 69 | Električna varnost | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 100 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 70 | Posebni sestavni deli za stisnjen zemeljski plin (CNG) in njihova vgradnja v motorna vozila | Uredba (ES) št. 661/2009
  Pravilnik UN/ECE št. 110 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| Pojasnila:






  X | Regulativni akt se uporablja.

  Opomba: Spremembe pravilnikov UN/ECE, ki se obvezno uporabljajo, so navedene v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 661/2009. Poznejše spremembe se sprejmejo kot alternativa. |

1.

Priloga IV se spremeni:

(a)

del I se nadomesti z naslednjim:

„DEL I

Regulativni akti za ES-homologacijo vozil, izdelanih v neomejenih serijah

Postavka

Predmet

Regulativni akt

Uporaba

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

1

Dovoljena raven hrupa

Direktiva 70/157/EGS

X

X

X

X

X

X

2

Emisije lahkih vozil (Euro 5 in 6) – dostop do informacij

Uredba (ES) št. 715/2007

X (1)

X (1)

X (1)

X (1)

3

Posode za gorivo/naprave za zaščito pred podletom od zadaj

Direktiva 70/221/EGS

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X

X

X

X

3A

Preprečevanje tveganj požara (posode za tekoče gorivo)

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 34

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

3B

Naprave za zaščito pred podletom od zadaj in njihova vgradnja; zaščita pred podletom od zadaj

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 58

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

4

Prostor za pritrditev registrske tablice na zadnji strani vozil

Direktiva 70/222/EGS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

4A

Prostor za namestitev in pritrditev zadnjih registrskih tablic

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 1003/2010

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

5

Sila na volanu

Direktiva 70/311/EGS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

5A

Krmilje

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 79

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

6

Ključavnice in tečaji vrat

Direktiva 70/387/EGS

X

X

X

X

6A

Dostop do vozila in sposobnost manevriranja

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 130/2012

X

X

X

X

X

X

6B

Ključavnice in tečaji vrat

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 11

X

X

7

Zvočna opozorilna naprava

Direktiva 70/388/EGS

X

X

X

X

X

X

7A

Zvočne signalne naprave in signali

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 28

X

X

X

X

X

X

8

Naprave za posredno gledanje

Direktiva 2003/97/ES

X

X

X

X

X

X

8A

Naprave za posredno gledanje in njihova vgradnja

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 46

X

X

X

X

X

X

9

Zaviranje

Direktiva 71/320/EGS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

9A

Zaviranje vozil in priklopnikov

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 13

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

9B

Zaviranje osebnih avtomobilov

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 13-H

X (4)

X (4)

10

Radijske motnje (elektromagnetna združljivost)

Direktiva 72/245/EGS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

10A

Elektromagnetna združljivost

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 10

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

12

Notranja oprema

Direktiva 74/60/EGS

X

12A

Notranja oprema

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 21

X

13

Zaščita pred nedovoljeno uporabo in naprava za imobilizacijo

Direktiva 74/61/EGS

X

X

X

X

X

X

13A

Zaščita motornih vozil pred nedovoljeno uporabo

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 18

X (5)

X (5)

X (5)

X (5)

13B

Zaščita motornih vozil pred nedovoljeno uporabo

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 116

X

X

14

Zaščita voznika pred krmiljem pri trčenju

Direktiva 74/297/EGS

X

X

14A

Zaščita voznika pred krmilnim mehanizmom pri trčenju

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 12

X

X

15

Trdnost sedežev

Direktiva 74/408/EGS

X

X

X

X

X

X

15A

Sedeži, njihova pritrdišča in nasloni za glavo

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 17

X

X (6)

X (6)

X

X

X

15B

Sedeži v avtobusih

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 80

X

X

16

Zunanji štrleči deli

Direktiva 74/483/EGS

X

16A

Zunanji štrleči deli

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 26

X

17

Merilnik hitrosti in vzvratna prestava

Direktiva 75/443/EGS

X

X

X

X

X

X

17A

Dostop do vozila in sposobnost manevriranja

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 130/2012

X

X

X

X

X

X

17B

Oprema za merjenje hitrosti, in njena vgradnja

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 39

X

X

X

X

X

X

18

Predpisane tablice

Direktiva 76/114/EGS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

18A

Predpisane tablice proizvajalca, in identifikacijska številka vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 19/2011

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

19

Pritrdišča varnostnih pasov

Direktiva 76/115/EGS

X

X

X

X

X

X

19A

Pritrdišča varnostnih pasov, pritrdilni sistemi ISOFIX in pritrdišča za zgornje privezi ISOFIX

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 14

X

X

X

X

X

X

20

Vgradnja svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav

Direktiva 76/756/EGS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

20A

Vgradnja svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav na vozilih

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 48

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

21

Odsevniki

Direktiva 76/757/EGS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

21A

Odsevne naprave za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 3

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

22

Gabaritne, prednje pozicijske, zadnje pozicijske, zavorne, bočne svetilke in svetilke za dnevno vožnjo

Direktiva 76/758/EGS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

22A

Sprednje in zadnje pozicijske svetilke, zavorne svetilke in gabaritne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 7

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

22B

Svetilke za dnevno vožnjo za motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 87

X

X

X

X

X

X

22C

Bočne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 91

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

23

Smerne svetilke

Direktiva 76/759/EGS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

23A

Smerne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 6

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

24

Svetilke za zadnje registrske tablice

Direktiva 76/760/EGS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

24A

Osvetlitev zadnjih registrskih tablic za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 4

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

25

Žarometi (vključno z žarnicami)

Direktiva 76/761/EGS

X

X

X

X

X

X

25A

‚Sealed-beam‘ žarometi motornih vozil (SB-žarometi) za evropski asimetrični kratki in/ali dolgi svetlobni pramen

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 31

X

X

X

X

X

X

25B

Žarnice z žarilno nitko za uporabo v homologiranih svetilkah vozil na motorni pogon in njihovih priklopnikov

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 37

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

25C

Žarometi motornih vozil, opremljeni s svetlobnimi viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 98

X

X

X

X

X

X

25D

Svetlobni viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, za uporabo v homologiranih svetilkah, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, v vozilih na motorni pogon

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 99

X

X

X

X

X

X

25E

Žarometi motornih vozil za asimetrični kratki svetlobni pramen in/ali dolgi svetlobni pramen, ki so opremljeni z žarnico z žarilno nitko in/ali moduli LED

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 112

X

X

X

X

X

X

25F

Nastavljivi sistemi sprednje osvetlitve (AFS) za motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 123

X

X

X

X

X

X

26

Žarometi za meglo

Direktiva 76/762/EGS

X

X

X

X

X

X

26A

Žarometi za meglo za motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 19

X

X

X

X

X

X

27

Vlečne kljuke

Direktiva 77/389/EGS

X

X

X

X

X

X

27A

Naprava za vleko

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 1005/2010

X

X

X

X

X

X

28

Zadnje svetilke za meglo

Direktiva 77/538/EGS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

28A

Zadnje svetilke za meglo za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 38

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

29

Žarometi za vzvratno vožnjo

Direktiva 77/539/EGS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

29A

Žarometi za vzvratno vožnjo za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 23

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

30

Parkirne svetilke

Direktiva 77/540/EGS

X

X

X

X

X

X

30A

Parkirne svetilke za motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 77

X

X

X

X

X

X

31

Varnostni pasovi in sistemi za zadrževanje

Direktiva 77/541/EGS

X

X

X

X

X

X

31A

Varnostni pasovi, sistemi za zadrževanje potnikov, sistemi za zadrževanje otrok in sistemi za zadrževanje otrok ISOFIX

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 16

X

X

X

X

X

X

32

Prednje vidno polje

Direktiva 77/649/EGS

X

32A

Prednje vidno polje

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 125

X

33

Označevanje naprav za upravljanje, kontrolnih svetilk in kazalnikov

Direktiva 78/316/EGS

X

X

X

X

X

X

33A

Namestitev in označevanje naprav za ročno upravljanje, kontrolnih svetilk in kazalnikov

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 121

X

X

X

X

X

X

34

Odleditev in sušenje zastekljenih površin

Direktiva 78/317/EGS

X

(7)

(7)

(7)

(7)

(7)

34A

Sistemi za odleditev in sušenje vetrobranskega stekla

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 672/2010

X

(7)

(7)

(7)

(7)

(7)

35

Pranje/brisanje zastekljenih površin

Direktiva 78/318/EGS

X

(8)

(8)

(8)

(8)

(8)

35A

Sistemi za brisanje in pranje vetrobranskega stekla

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 1008/2010

X

(8)

(8)

(8)

(8)

(8)

36

Ogrevalni sistemi

Direktiva 2001/56/ES

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

36A

Ogrevalni sistemi

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 122

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

37

Okrovi koles

Direktiva 78/549/EGS

X

37A

Okrovi koles

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 1009/2010

X

38

Nasloni za glavo

Direktiva 78/932/EGS

X

38A

Nasloni za glavo, ločeni ali vgrajeni v naslonjala sedežev

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 25

X

X

X

X

X

X

40

Moč motorja

Direktiva 80/1269/EGS

X (9)

X (9)

X (9)

X (9)

X (9)

X (9)

41

Emisije težkih tovornih vozil (Euro IV in V)

Direktiva 2005/55/ES

X (10)

X (10)

X

X (10)

X (10)

X

41A

Emisije težkih tovornih vozil (Euro VI) – dostop do informacij

Uredba (ES) št. 595/2009

X (11)

X (11)

X

X (11)

X (11)

X

42

Bočna zaščita

Direktiva 89/297/EGS

X

X

X

X

42A

Bočna zaščita tovornih vozil

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 73

X

X

X

X

43

Sistemi za preprečevanje škropljenja izpod koles

Direktiva 91/226/EGS

X

X

X

X

X

X

X

43A

Sistemi za preprečevanje škropljenja izpod koles

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 109/2011

X

X

X

X

X

X

X

44

Mase in mere osebnih vozil

Direktiva 92/21/EGS

X

44A

Mase in mere

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 1230/2012

X

45

Varnostna zasteklitev

Direktiva 92/22/EGS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

45A

Materiali za varnostno zasteklitev in njihova vgradnja

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 43

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

46

Pnevmatike

Direktiva 92/23/EGS

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

46A

Namestitev pnevmatik

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 458/2011

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

46B

Pnevmatike za motorna vozila in njihove priklopnike (razred C1)

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 30

X

X

X

X

46C

Pnevmatike za gospodarska vozila in njihove priklopnike (razreda C2 in C3)

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 54

X

X

X

X

X

X

X

46D

Emisije kotalnega hrupa pnevmatik, oprijemljivost na mokrih površinah in kotalni upor (razredi C1, C2 in C3)

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 117

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

46E

Zasilna nadomestna enota, pnevmatike s podaljšano mobilnostjo/sistem pnevmatik s podaljšano mobilnostjo in sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 64

X (12)

X (12)

47

Naprave za omejevanje hitrosti

Direktiva 92/24/EGS

X

X

X

X

47A

Omejevanje hitrosti vozil

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 89

X

X

X

X

48

Mase in mere (razen vozil iz postavke 44)

Direktiva 97/27/ES

X

X

X

X

X

X

X

X

X

48A

Mase in mere

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 1230/2012

X

X

X

X

X

X

X

X

X

49

Zunanji štrleči deli kabin

Direktiva 92/114/EGS

X

X

X

49A

Gospodarska vozila glede na zunanje štrleče dele pred zadnjo steno kabine

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 61

X

X

X

50

Spoji

Direktiva 94/20/ES

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X

X

X

X

50A

Sestavni deli mehanskih sistemov za spenjanje med seboj povezanih vozil

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 55

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X

X

X

X

50B

Naprave za kratko spenjanje vozil; vgradnja homologiranega tipa naprave za kratko spenjanje vozil

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 102

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

51

Vnetljivost

Direktiva 95/28/ES

X

51A

Gorljivost materialov, ki se uporabljajo za notranjo opremo določenih kategorij motornih vozil

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 118

X

52

Avtobusi

Direktiva 2001/85/ES

X

X

52A

Vozila kategorij M2 in M3

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 107

X

X

52B

Trdnost nadgradnje avtobusov

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 66

X

X

53

Čelni trk

Direktiva 96/79/ES

X (14)

53A

Zaščita potnikov pri čelnem trku

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 94

X (14)

54

Bočni trk

Direktiva 96/27/ES

X (15)

X (15)

54A

Zaščita potnikov pri bočnem trku

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 95

X (15)

X (15)

55

(prazno)

56

Vozila, namenjena za prevoz nevarnega blaga

Direktiva 98/91/ES

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

56A

Vozila, namenjena za prevoz nevarnega blaga

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 105

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

57

Zaščita pred podletom od spredaj

Direktiva 2000/40/ES

X

X

57A

Naprave za zaščito pred podletom od spredaj in njihova namestitev; zaščita pred podletom od spredaj

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 93

X

X

58

Zaščita pešcev

Uredba (ES) št. 78/2009

X

X

59

Možnost recikliranja

Direktiva 2005/64/ES

X

X

-

60

(prazno)

61

Klimatske naprave

Direktiva 2006/40/ES

X

X (17)

62

Vodikov sistem

Uredba (ES) št. 79/2009

X

X

X

X

X

X

63

Splošna varnost

Uredba (ES) št. 661/2009

X (18)

X (18)

X (18)

X (18)

X (18)

X (18)

X (18)

X (18)

X (18)

X (18)

64

Kazalniki menjanja prestav

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 65/2012

X

65

Napredni sistem za zaviranje v sili

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 347/2012

X

X

X

X

66

Sistem opozarjanja pred zapustitvijo voznega pasu

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 351/2012

X

X

X

X

67

Posebni sestavni deli za utekočinjen naftni plin in njihova vgradnja v motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 67

X

X

X

X

X

X

68

Alarmni sistemi vozil (VAS)

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 97

X

X

69

Električna varnost

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 100

X

X

X

X

X

X

70

Posebni sestavni deli za stisnjen zemeljski plin (CNG) in njihova vgradnja v motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 110

X

X

X

X

X

X

Pojasnila:

X

Regulativni akt se uporablja.

Opomba: Spremembe pravilnikov UN/ECE, ki se obvezno uporabljajo, so navedene v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 661/2009. Poznejše spremembe se sprejmejo kot alternativa.

| (b) | Dodatek 1 k delu I se nadomesti z naslednjim:

  „Dodatek 1

  Regulativni akti za ES-homologacijo vozil, izdelanih v majhnih serijah, v skladu s členom 22







  1. | Ta dodatek se uporablja za nove ES-homologacije majhnih serij, podeljene od 1. novembra 2012, razen za postavko 54A, ki se uporablja od 1. novembra 2014. |
| --- | --- | --- |

(b)

Dodatek 1 k delu I se nadomesti z naslednjim:

„Dodatek 1

Regulativni akti za ES-homologacijo vozil, izdelanih v majhnih serijah, v skladu s členom 22

1.

Ta dodatek se uporablja za nove ES-homologacije majhnih serij, podeljene od 1. novembra 2012, razen za postavko 54A, ki se uporablja od 1. novembra 2014.

| 2. | ES-homologacije za majhne serije, podeljene pred 1. novembrom 2012, prenehajo veljati 31. oktobra 2016. Nacionalni organi obravnavajo potrdila o skladnosti za vozila kot neveljavna za namene člena 26(1) te direktive, razen če so bile zadevne homologacije posodobljene v skladu z zahtevami iz tega dodatka.

  Preglednica 1


  Vozila kategorije M1

   (19)










  Postavka | Predmet | Regulativni akt | Posebna vprašanja | Uporaba in posebne zahteve |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Dovoljena raven hrupa | Direktiva 70/157/EGS | | A |
| 2 | Emisije lahkih vozil (Euro 5 in 6) – dostop do informacij | Uredba (ES) št. 715/2007 | | A |
| (a) | Vgrajeni sistem za diagnostiko (OBD) |

2.

ES-homologacije za majhne serije, podeljene pred 1. novembrom 2012, prenehajo veljati 31. oktobra 2016. Nacionalni organi obravnavajo potrdila o skladnosti za vozila kot neveljavna za namene člena 26(1) te direktive, razen če so bile zadevne homologacije posodobljene v skladu z zahtevami iz tega dodatka.

Preglednica 1

Vozila kategorije M1

   (19)

Postavka

Predmet

Regulativni akt

Posebna vprašanja

Uporaba in posebne zahteve

1

Dovoljena raven hrupa

Direktiva 70/157/EGS

A

2

Emisije lahkih vozil (Euro 5 in 6) – dostop do informacij

Uredba (ES) št. 715/2007

A

(a)

Vozila morajo biti opremljena s sistemom OBD, ki izpolnjuje zahteve iz člena 4 (1) in (2) Uredbe (ES) št. 692/2008 (sistem OBD mora biti zasnovan tako, da lahko prepozna najmanj napake v sistemu krmiljenja motorja).

Vmesnik OBD se lahko poveže z običajnimi diagnostičnimi orodji.

| (b) | Skladnost med uporabo |
| --- | --- |

(b)

N/A

| (c) | Dostop do informacij |
| --- | --- |

(c)

Dovolj je, da proizvajalec zagotovi lahek in hiter dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju vozila.

3A

Preprečevanje tveganj požara (posode za tekoče gorivo)

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 34

| (a) | Posode za tekoče gorivo |
| --- | --- |

(a)

B

| (b) | Vgradnja v vozilo |
| --- | --- |

(b)

B

4A

Prostor za namestitev in pritrditev zadnjih registrskih tablic

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 1003/2010

B

5A

Krmilje

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 79

C

| (a) | Mehanski sistemi |
| --- | --- |

(a)

Uporabljajo se določbe odstavka 5 Pravilnika UN/ECE št. 79.

Izvedejo se vsi preskusi iz odstavka 6.2 Pravilnika UN/ECE št. 79 in uporabljajo se zahteve iz odstavka 6.1 Pravilnika UN/ECE št. 79.

| (b) | Kompleksni sistem za elektronsko krmiljenje vozila |
| --- | --- |

(b)

Uporabljajo se vse zahteve iz Priloge 6 k Pravilniku UN/ECE št. 79.

Skladnost s temi zahtevami lahko preveri samo imenovana tehnična služba.

6A

Ključavnice in tečaji vrat

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 11

C

| (a) | Splošne zahteve (odstavek 5 Pravilnika UN/ECE št. 11) |
| --- | --- |

(a)

Uporabljajo se vse zahteve.

| (b) | Zahteve za zmogljivost (odstavek 6 Pravilnika UN/ECE št. 11) |
| --- | --- |

(b)

Uporabljajo se samo zahteve iz odstavkov 6.1.5.4 in 6.3 glede ključavnic.

7A

Zvočne signalne naprave in signali

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 28

| (a) | Sestavni deli |
| --- | --- |

(a)

X

| (b) | Vgradnja v vozilo |
| --- | --- |

(b)

B

8A

Naprave za posredno gledanje in njihova vgradnja

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 46

| (a) | Sestavni deli |
| --- | --- |

(a)

X

| (b) | Vgradnja v vozilo |
| --- | --- |

(b)

B

9B

Zaviranje

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 13-H

| (a) | Zahteve glede konstrukcije in preskusov |
| --- | --- |

(a)

A

| (b) | Sistema elektronskega nadzora stabilnosti (ESC) in pomoči pri zaviranju (BAS) |
| --- | --- |

(b)

Vgradnja sistemov BAS in ESC ni obvezna. Če sta sistema nameščena, morata izpolnjevati zahteve iz Pravilnika UN/ECE št. 13-H.

10A

Elektromagnetna združljivost

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 10

B

12A

Notranja oprema

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 21

C

| (a) | Notranja oprema |
| --- | --- |

(a)

| (i) | Zahteve glede polmerov in izbočenja za stikala, vlečne gumbe ipd., upravljalnih elementov in notranje opreme |
| --- | --- |

(i)

Zahteve glede polmerov in izbočenja za stikala, vlečne gumbe ipd., upravljalnih elementov in notranje opreme

Zahteve iz odstavkov 5.1 do 5.6 Pravilnika UN/ECE št. 21 se na zahtevo proizvajalca lahko opustijo.

Uporabljajo se zahteve iz odstavka 5.2 Pravilnika UN/ECE št. 21, z izjemo odstavkov 5.2.3.1, 5.2.3.2 in 5.2.4.

| (ii) | Preskus absorpcije energije na zgornji armaturni plošči |
| --- | --- |

(ii)

Preskus absorpcije energije na zgornji armaturni plošči

Preskus absorpcije energije na zgornji armaturni plošči se opravi samo, če vozilo ni opremljeno z vsaj dvema prednjima zračnima blazinama ali dvema statičnima štiritočkovnima varnostnima pasovoma.

| (iii) | Preskus absorpcije energije na zadnji strani sedežev |
| --- | --- |

(iii)

Preskus absorpcije energije na zadnji strani sedežev

N/A

| (b) | Stekla, strehe in pregrade na električni pogon |
| --- | --- |

(b)

Uporabljajo se vse zahteve iz odstavka 5.8 Pravilnika UN/ECE št. 21.

13A

Zaščita motornih vozil pred nedovoljeno uporabo

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 116

A

14A

Zaščita voznika pred krmilnim mehanizmom v primeru trčenja

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 12

C

Preskusi so obvezni, če vozilo ni bilo preskušeno v skladu s Pravilnikom UN/ECE št. 94 (glej postavko 53A)

15A

Sedeži, njihova pritrdišča in nasloni za glavo

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 17

C

| (a) | Splošne zahteve






  (i) | Specifikacije |
| --- | --- | --- |

(a)

(i)

Specifikacije

Uporabljajo se zahteve iz odstavka 5.2 Pravilnika UN/ECE št. 17, z izjemo odstavka 5.2.3.

| (ii) | Preskusi trdnosti za naslone sedežev in naslone za glavo |
| --- | --- |

(ii)

Preskusi trdnosti za naslone sedežev in naslone za glavo

Uporabljajo se zahteve iz odstavka 6.2 Pravilnika UN/ECE št. 17.

| (iii) | Preskusi blokiranja in nastavitev |
| --- | --- |

(iii)

Preskusi blokiranja in nastavitev

Preskus se izvede v skladu z zahtevami Priloge 7 k Pravilniku UN/ECE št. 17.

| (b) | Nasloni za glavo






  (i) | Specifikacije |
| --- | --- | --- |

(b)

(i)

Specifikacije

Uporabljajo se zahteve iz odstavkov 5.4, 5.5, 5.6, 5.10, 5.11 in 5.12 Pravilnika UN/ECE št. 17, razen odstavka 5.5.2.

| (ii) | Preskusi trdnosti za naslone za glavo |
| --- | --- |

(ii)

Preskusi trdnosti za naslone za glavo

Opravi se preskus iz odstavka 6.4.

| (c) | Posebne zahteve za zaščito oseb pred naletom prtljage |
| --- | --- |

(c)

Zahteve iz Priloge 9 k Pravilniku UN/ECE št. 26 se na zahtevo proizvajalca lahko opustijo.

16A

Zunanji štrleči deli

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 26

C

| (a) | Splošne specifikacije |
| --- | --- |

(a)

Uporabljajo se določbe iz odstavka 5 Pravilnika UN/ECE št. 26.

| (b) | Posebne specifikacije |
| --- | --- |

(b)

Uporabljajo se določbe iz odstavka 6 Pravilnika UN/ECE št. 26.

17A

Dostop do vozila in sposobnost manevriranja

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 130/2012

D

17B

Oprema za merjenje hitrosti, vključno z njeno vgradnjo

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 39

B

18A

Predpisane tablice proizvajalca in identifikacijska številka vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 19/2011

B

19A

Pritrdišča varnostnih pasov, pritrdilni sistemi ISOFIX in pritrdišča za zgornje privezi ISOFIX

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 14

B

20A

Vgradnja svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 48

B

Svetilke za dnevno vožnjo se namestijo na nov tip vozila v skladu s členom 2 Direktive 2008/89/ES.

21A

Odsevne naprave za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 3

X

22A

Sprednje in zadnje pozicijske svetilke, zavorne svetilke in gabaritne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 7

X

22B

Svetilke za dnevno vožnjo za motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 87

X

22C

Bočne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 91

X

23A

Smerne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 6

X

24A

Osvetlitev zadnjih registrskih tablic za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 4

X

25A

‚Sealed-beam‘ žarometi motornih vozil (SB-žarometi) za evropski asimetrični kratki in/ali dolgi svetlobni pramen

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 31

X

25B

Žarnice z žarilno nitko za uporabo v homologiranih svetilkah vozil na motorni pogon in njihovih priklopnikov

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 37

X

25C

Žarometi motornih vozil, opremljeni s svetlobnimi viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 98

X

25D

Svetlobni viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, za uporabo v homologiranih svetilkah, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, v motnornih vozilih

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 99

X

25E

Žarometi motornih vozil za asimetrični kratki svetlobni pramen in/ali dolgi svetlobni pramen, ki so opremljeni z žarnico z žarilno nitko in/ali moduli LED

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 112

X

25F

Nastavljivi sistemi sprednje osvetlitve (AFS) za motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 123

X

26A

Žarometi za meglo za motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 19

X

27A

Naprava za vleko

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 1005/2010

B

28A

Zadnje svetilke za meglo za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 38

X

29A

Žarometi za vzvratno vožnjo za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 23

X

30A

Parkirne svetilke za motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 77

X

31A

Varnostni pasovi, sistemi za zadrževanje potnikov, sistemi za zadrževanje otrok in sistemi za zadrževanje otrok ISOFIX

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 16

| (a) | Sestavni deli |
| --- | --- |

(a)

X

| (b) | Zahteve za vgradnjo |
| --- | --- |

(b)

B

32A

Prednje vidno polje

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 125

A

33A

Namestitev in označevanje naprav za ročno upravljanje, kontrolnih svetilk in kazalnikov

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 121

A

34A

Sistemi za odleditev in sušenje vetrobranskega stekla

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 672/2010

C

| (a) | Odleditev vetrobranskega stekla |
| --- | --- |

(a)

Uporablja se samo odstavek 1.1.1 Priloge II k Uredbi (EU) št. 672/2010, če je tok toplega zraka usmerjen na celotno površino vetrobranskega stekla ali če je to električno ogrevano po celotni površini.

| (b) | Sušenje vetrobranskega stekla |
| --- | --- |

(b)

Uporablja se samo odstavek 1.2.1 Priloge II k Uredbi (EU) št. 672/2010, če je tok toplega zraka usmerjen na celotno površino vetrobranskega stekla ali če je to električno ogrevano po celotni površini.

35A

Sistemi za brisanje in pranje vetrobranskega stekla

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 1008/2010

C

| (a) | Sistem za brisanje vetrobranskega stekla |
| --- | --- |

(a)

Uporabljajo se odstavki 1.1 do 1.1.10 Priloge III k Uredbi (EU) št. 1008/2010.

Opravi se samo preskus iz odstavka 2.1.10 Priloge III k Uredbi (EU) št. 1008/2010.

| (b) | Sistem za pranje vetrobranskega stekla |
| --- | --- |

(b)

Uporablja se oddelek 1.2 Priloge III k Uredbi (EU) št. 1008/2010, razen točk 1.2.2, 1.2.3 in 1.2.5.

36A

Ogrevalni sistem

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 122

C

Vgradnja ogrevalnega sistema ni obvezna.

| (a) | Vsi ogrevalni sistemi |
| --- | --- |

(a)

Uporabljajo se zahteve iz odstavka 5.3 in odstavka 6 Pravilnika UN/ECE št. 122.

| (b) | Ogrevalni sistemi, ki delujejo na principu zgorevanja utekočinjenega naftnega plina |
| --- | --- |

(b)

Uporabljajo se zahteve iz Priloge 8 k Pravilniku UN/ECE št. 122.

37A

Okrovi koles

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 1009/2010

B

40

Moč motorja

Direktiva 80/1269/EGS

A

(če proizvajalec vozila proizvaja lastni motor)

(če proizvajalec vozila uporablja motor drugega proizvajalca)

Sprejmejo se podatki preskusne naprave proizvajalca motorja, če je sistem krmiljenja motorja enak (tj. ima vsaj enake elektronske krmilne enote).

Preskus moči motorja se lahko opravi na dinamometru. Upošteva se izguba energije pri prenosu.

41

Emisije težkih tovornih vozil (Euro IV in V)

Direktiva 2005/55/ES

A

OBD

Na zahtevo proizvajalca vozila se zahteve lahko opustijo.

41A

Emisije težkih tovornih vozil (Euro VI) – dostop do informacij

Uredba (ES) št. 595/2009

A

Z izjemo zahtev, ki se nanašajo na OBD in dostop do informacij.

44A

Mase in mere

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 1230/2012

B

Preskus speljevanja v klanec pri največji kombinirani masi iz odstavka 5.1 dela A Priloge 1 k Uredbi (EU) št. 1230/2012 se na zahtevo proizvajalca lahko opusti.

45A

Materiali za varnostno zasteklitev in njihova vgradnja

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 43

| (a) | Sestavni deli |
| --- | --- |

(a)

X

| (b) | Vgradnja |
| --- | --- |

(b)

B

46

Pnevmatike

Direktiva 92/23/EGS

Sestavni deli

X

46A

Namestitev pnevmatik

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 458/2011

B

Datumi za postopno uporabo so določeni v členu 13 Uredbe (ES) št. 661/2009.

46B

Pnevmatike za motorna vozila in njihove priklopnike (razred C1)

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 30

Sestavni deli

X

46D

Emisije kotalnega hrupa pnevmatik, oprijemljivost na mokrih površinah in kotalni upor (razredi C1, C2 in C3)

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 117

Sestavni deli

X

46E

Zasilna nadomestna enota, pnevmatike s podaljšano mobilnostjo/sistem pnevmatik s podaljšano mobilnostjo in sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 64

Sestavni deli

X

Vgradnja sistema za nadzor tlaka v pnevmatikah

B

Vgradnja sistema za nadzor tlaka pnevmatik ni obvezna.

50A

Sestavni deli mehanskih sistemov za spenjanje med seboj povezanih vozil

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 55

| (a) | Sestavni deli |
| --- | --- |

(a)

X

| (b) | Vgradnja |
| --- | --- |

(b)

B

53A

Zaščita potnikov pri čelnem trku

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 94

C

Zahteve iz Pravilnika UN/ECE št. 94 se uporabljajo za vozila, opremljena s sprednjimi zračnimi blazinami. Za vozila, ki niso opremljena z zračnimi blazinami, se uporabljajo zahteve iz postavke 14A te preglednice.

54A

Zaščita potnikov pri bočnem trku

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 95

C

(uporablja se od 1. novembra 2014)

Preskus s preskusno glavo

Proizvajalec tehnični službi predloži ustrezne podatke o možnem trčenju glave preskusne lutke ob konstrukcijo vozila ali stransko zasteklitev, če je ta iz laminiranega stekla.

Če se izkaže, da je tako trčenje verjetno, se opravi delni preskus s preskusno glavo iz odstavka 3.1 Priloge 8 k Pravilniku UN/ECE št. 95, ob tem pa mora biti izpolnjeno merilo iz odstavka 5.2.1.1 Pravilnika UN/ECE št. 95.

V soglasju s tehnično službo se lahko preskusni postopek iz Priloge 4 k Pravilniku UN/ECE št. 21 uporabi kot alternativa navedenemu preskusu.

58

Zaščita pešcev

Uredba (ES) št. 78/2009

| (a) | Tehnične zahteve, ki se uporabljajo za vozilo |
| --- | --- |

(a)

N/A

| (b) | Prednji zaščitni sistemi |
| --- | --- |

(b)

X

59

Možnost recikliranja

Direktiva 2005/64/ES

N/A

Uporablja se samo člen 7 o ponovni uporabi sestavnih delov.

61

Klimatske naprave

Direktiva 2006/40/ES

A

Fluorirani toplogredni plini s potencialom globalnega segrevanja nad 150 so dovoljeni do 31. decembra 2016.

62

Vodikov sistem

Uredba (ES) št. 79/2009

X

63

Splošna varnost

Uredba (ES) št. 661/2009

Na zahtevo proizvajalca se lahko podeli homologacija po tej postavki. Glej opombo (15) k preglednici za vozila, izdelana v neomejenih serijah.

64

Kazalniki menjanja prestav

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 65/2012

N/A

67

Posebni sestavni deli za utekočinjen zemeljski plin (LPG) in njihova vgradnja v motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 67

| (a) | Sestavni deli |
| --- | --- |

(a)

X

| (b) | Vgradnja |
| --- | --- |

(b)

A

68

Alarmni sistemi vozil (VAS)

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 97

| (a) | Sestavni deli |
| --- | --- |

(a)

X

| (b) | Vgradnja |
| --- | --- |

(b)

B

69

Električna varnost

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 100

B

70

Posebni sestavni deli za stisnjen zemeljski plin (CNG) in njihova vgradnja v motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 110

| (a) | Sestavni deli |
| --- | --- |

(a)

X

| (b) | Vgradnja |
| --- | --- |

(b)

A

Pomen črk

| X | Regulativni akt se uporablja v celoti.






  (a) | Izda se certifikat o homologaciji; |
| --- | --- | --- |

X

Regulativni akt se uporablja v celoti.

(a)

Izda se certifikat o homologaciji;

| (b) | tehnična služba ali proizvajalec opravi preskuse in preglede v skladu s pogoji iz členov 41, 42 in 43; |
| --- | --- |

(b)

tehnična služba ali proizvajalec opravi preskuse in preglede v skladu s pogoji iz členov 41, 42 in 43;

| (c) | pripravi se poročilo o preskusih v skladu z določbami iz Priloge V; |
| --- | --- |

(c)

pripravi se poročilo o preskusih v skladu z določbami iz Priloge V;

| (d) | zagotovi se skladnost proizvodnje. |
| --- | --- |

(d)

zagotovi se skladnost proizvodnje.

A

Regulativni akt se uporablja, kot sledi:

| (a) | vse zahteve regulativnega akta morajo biti izpolnjene, če ni navedeno drugače; |
| --- | --- |

(a)

vse zahteve regulativnega akta morajo biti izpolnjene, če ni navedeno drugače;

| (b) | certifikat o homologaciji ni obvezen; |
| --- | --- |

(b)

certifikat o homologaciji ni obvezen;

| (c) | tehnična služba ali proizvajalec opravi preskuse in preglede v skladu s pogoji iz členov 41, 42 in 43; |
| --- | --- |

(c)

tehnična služba ali proizvajalec opravi preskuse in preglede v skladu s pogoji iz členov 41, 42 in 43;

| (d) | pripravi se poročilo o preskusih v skladu z določbami iz Priloge V; |
| --- | --- |

(d)

pripravi se poročilo o preskusih v skladu z določbami iz Priloge V;

| (e) | zagotovi se skladnost proizvodnje. |
| --- | --- |

(e)

zagotovi se skladnost proizvodnje.

B

Regulativni akt se uporablja, kot sledi:

Kot pri črki ‚A‘, le da preskuse in preglede lahko proizvajalec po dogovoru s homologacijskim organom opravi sam (tj. izpolnjevanje pogojev iz členov 41, 42 in 43 ni obvezno).

C

Regulativni akt se uporablja, kot sledi:

| (a) | izpolnjene morajo biti samo tehnične zahteve regulativnega akta, ne glede na morebitne prehodne določbe; |
| --- | --- |

(a)

izpolnjene morajo biti samo tehnične zahteve regulativnega akta, ne glede na morebitne prehodne določbe;

| (b) | certifikat o homologaciji ni obvezen; |
| --- | --- |

(b)

certifikat o homologaciji ni obvezen;

| (c) | preskuse in preglede izvaja tehnična služba ali proizvajalec (glej črko ‚B‘); |
| --- | --- |

(c)

preskuse in preglede izvaja tehnična služba ali proizvajalec (glej črko ‚B‘);

| (d) | pripravi se poročilo o preskusih v skladu z določbami iz Priloge V; |
| --- | --- |

(d)

pripravi se poročilo o preskusih v skladu z določbami iz Priloge V;

| (e) | zagotovi se skladnost proizvodnje. |
| --- | --- |

(e)

zagotovi se skladnost proizvodnje.

D

Kot pri črkah ‚B‘ in ‚C‘, le da zadostuje izjava o skladnosti, ki jo predloži proizvajalec. Poročilo o preskusih ni obvezno.

Homologacijski organ ali tehnična služba lahko po potrebi zahtevata dodatne podatke o nadaljnjih dokazih.

N/A

Regulativni akt se ne uporablja. Lahko pa se zahteva skladnost z enim ali več vidiki iz regulativnega akta.

| Opomba: | Spremembe pravilnikov UN/ECE, ki se uporabljajo, so navedene v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 661/2009. Poznejše spremembe se sprejmejo kot alternativa. |
| --- | --- |

Opomba:

Spremembe pravilnikov UN/ECE, ki se uporabljajo, so navedene v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 661/2009. Poznejše spremembe se sprejmejo kot alternativa.

Preglednica 2

Vozila kategorije N1

   (20)

| Postavka | Predmet | Regulativni akt | Posebna vprašanja | Uporaba in posebne zahteve |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Dovoljena raven hrupa | Direktiva 70/157/EGS | | A |
| 2 | Emisije (Euro 5 in 6) – lahka vozila/dostop do informacij | Uredba (ES) št. 715/2007 | | A |
| (a) | OBD |

Postavka

Predmet

Regulativni akt

Posebna vprašanja

Uporaba in posebne zahteve

1

Dovoljena raven hrupa

Direktiva 70/157/EGS

A

2

Emisije (Euro 5 in 6) – lahka vozila/dostop do informacij

Uredba (ES) št. 715/2007

A

(a)

Vozila so opremljena s sistemom OBD, ki izpolnjuje zahteve iz člena 4(1) in (2) Uredbe (ES) št. 692/2008 (sistem OBD mora biti zasnovan tako, da lahko prepozna najmanj napake v sistemu upravljanja motorja).

Vmesnik OBD se lahko poveže s splošno razpoložljivimi diagnostičnimi orodji.

| (b) | Skladnost vozil med uporabo |
| --- | --- |

(b)

N/A

| (c) | Dostop do informacij |
| --- | --- |

(c)

Dovolj je, da proizvajalec zagotovi lahek in hiter dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju vozila.

3A

Preprečevanje tveganj požara (posode za tekoče gorivo)

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 34

| (a) | Posode za tekoče gorivo |
| --- | --- |

(a)

B

| (b) | Vgradnja v vozilo |
| --- | --- |

(b)

B

4A

Prostor za namestitev in pritrditev zadnjih registrskih tablic

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 1003/2010

B

5A

Krmilje

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 79

C

| (a) | Mehanski sistemi |
| --- | --- |

(a)

Uporabljajo se določbe iz odstavka 5 Pravilnika UN/ECE št. 79.01.

Opravijo se vsi preskusi iz odstavka 6.2 Pravilnika UN/ECE št. 79 in uporabljajo se zahteve iz odstavka 6.1 Pravilnika UN/ECE št. 79.

| (b) | Kompleksni sistem za elektronsko krmiljenje vozila |
| --- | --- |

(b)

Uporabljajo se vse zahteve iz Priloge 6 k Pravilniku UN/ECE št. 79.

Skladnost s temi zahtevami lahko preveri le imenovana tehnična služba.

6A

Ključavnice in tečaji vrat

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 11

C

| (a) | Splošne zahteve (odstavek 5 Pravilnika UN/ECE št. 11) |
| --- | --- |

(a)

Uporabljajo se vse zahteve.

| (b) | Zahteve za zmogljivost (odstavek 6 Pravilnika UN/ECE št. 11) |
| --- | --- |

(b)

Uporabljajo se samo zahteve iz odstavkov 6.1.5.4 in 6.3 za ključavnice.

7A

Zvočne signalne naprave in signali

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 28

| (a) | Sestavni deli |
| --- | --- |

(a)

X

| (b) | Vgradnja v vozilo |
| --- | --- |

(b)

B

8A

Naprave za posredno gledanje in njihova vgradnja

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 46

| (a) | Sestavni deli |
| --- | --- |

(a)

X

| (b) | Vgradnja v vozilo |
| --- | --- |

(b)

B

9A

Zaviranje vozil in priklopnikov

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 13

| (a) | Zahteve glede konstrukcije in preskusov |
| --- | --- |

(a)

A

| (b) | ESC |
| --- | --- |

(b)

Vgradnja ESC ni obvezna. Če je sistem nameščen, mora izpolnjevati zahteve iz Pravilnika UN/ECE št. 13.

9B

Zaviranje osebnih avtomobilov

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 13-H

| (a) | Zahteve glede konstrukcije in preskusov |
| --- | --- |

(a)

A

| (b) | Sistema elektronskega nadzora stabilnosti (ESC) in pomoči pri zaviranju (BAS) |
| --- | --- |

(b)

Vgradnja sistemov BAS in ESC ni obvezna. Če sta sistema nameščena, morata izpolnjevati zahteve iz Pravilnika UN/ECE št. 13-H.

10A

Elektromagnetna združljivost

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 10

B

13A

Zaščita motornih vozil pred nedovoljeno uporabo

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 116

A

14A

Zaščita voznika pred krmilnim mehanizmom pri trčenju

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 12

C

| (a) | Preskus trčenja ob oviro |
| --- | --- |

(a)

Preskus je obvezen.

| (b) | Preskus bloka trupa |
| --- | --- |

(b)

Preskus ni obvezen, če je volan opremljen z zračno blazino.

| (c) | Trčenje glave ob volan |
| --- | --- |

(c)

Preskus ni obvezen, če je volan opremljen z zračno blazino.

15A

Sedeži, njihova pritrdišča in nasloni za glavo

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 17

B

17A

Dostop do vozila in sposobnost manevriranja

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 130/2012

D

17B

Oprema za merjenje hitrosti in njena vgradnja

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 39

B

18A

Predpisane tablice proizvajalca, in identifikacijska številka vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 19/2011

B

19A

Pritrdišča varnostnih pasov, pritrdilni sistemi ISOFIX in pritrdišča za zgornje privezi ISOFIX

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 14

B

20A

Vgradnja svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 48

B

Dnevne luči se vgradijo v nov tip vozila v skladu s členom 2 Direktive 2008/89/ES.

21A

Odsevne naprave za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 3

X

22A

Sprednje in zadnje pozicijske svetilke, zavorne svetilke in gabaritne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 7

X

22B

Svetilke za dnevno vožnjo za motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 87

X

22C

Bočne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 91

X

23A

Smerne svetilke za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 6

X

24A

Naprave za osvetlitev zadnjih registrskih tablic za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 4

X

25A

‚Sealed-beam‘ žarometi motornih vozil (SB-žarometi) za evropski asimetrični kratki in/ali dolgi svetlobni pramen

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 31

X

25B

Žarnice z žarilno nitko za uporabo v homologiranih svetilkah vozil na motorni pogon in njihovih priklopnikov

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 37

X

25C

Žarometi motornih vozil, opremljeni s svetlobnimi viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 98

X

25D

Svetlobni viri, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, za uporabo v homologiranih svetilkah, ki delujejo na principu električnega praznjenja v plinu, v vozilih na motorni pogon

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 99

X

25E

Žarometi motornih vozil za asimetrični kratki svetlobni pramen in/ali dolgi svetlobni pramen, ki so opremljeni z žarnico z žarilno nitko in/ali moduli LED

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 112

X

25F

Nastavljivi sistemi sprednje osvetlitve (AFS) za motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 123

X

26A

Žarometi za meglo za motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 19

X

27A

Naprava za vleko

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 1005/2010

B

28A

Zadnje svetilke za meglo za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 38

X

29A

Žarometi za vzvratno vožnjo za motorna vozila in njihove priklopnike

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 23

X

30A

Parkirne svetilke za vozila na motorni pogon

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 77

X

31A

Varnostni pasovi, sistemi za zadrževanje potnikov, sistemi za zadrževanje otrok in sistemi za zadrževanje otrok ISOFIX

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 16

| (a) | Sestavni deli |
| --- | --- |

(a)

X

| (b) | Zahteve za vgradnjo |
| --- | --- |

(b)

B

33A

Namestitev in označevanje naprav za ročno upravljanje, kontrolnih svetilk in kazalnikov

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 121

A

34A

Sistemi za odleditev in sušenje vetrobranskega stekla

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 672/2010

N/A

Vozilo mora biti opremljeno s primernim sistemom za odleditev in sušenje vetrobranskega stekla.

35A

Sistemi za brisanje in pranje vetrobranskega stekla

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 1008/2010

N/A

Vozilo mora biti opremljeno s primernim sistemom za brisanje in pranje vetrobranskega stekla.

36A

Ogrevalni sistem

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 122

C

Vgradnja ogrevalnega sistema ni obvezna.

| (a) | Vsi ogrevalni sistemi |
| --- | --- |

(a)

Uporabljajo se zahteve iz odstavka 5.3 in odstavka 6 Pravilnika UN/ECE št. 122.

| (b) | Ogrevalni sistemi, ki delujejo na principu zgorevanja utekočinjenega naftnega plina |
| --- | --- |

(b)

Uporabljajo se zahteve iz Priloge 8 k Pravilniku UN/ECE št. 122.

38

Nasloni za glavo, ločeni ali vgrajeni v naslonjala sedežev

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 25

X

40

Moč motorja

Direktiva 80/1269/EGS

A

(če proizvajalec proizvaja lastni motor)

(če proizvajalec vozila uporablja motor drugega proizvajalca)

Sprejmejo se podatki preskusne naprave proizvajalca motorja, če je sistem krmiljenja motorja enak (tj. ima vsaj enake elektronske krmilne enote).

Preskus moči motorja se lahko opravi na dinamometru. Upošteva se izguba energije med prenosom.

41

Emisije težkih tovornih vozil (Euro IV in V)

Direktiva 2005/55/ES

A

OBD

Na zahtevo proizvajalca vozila se preskus lahko opusti.

41A

Emisije težkih tovornih vozil (Euro VI) – dostop do informacij

Uredba (ES) št. 595/2009

A

Z izjemo zahtev, ki se nanašajo na OBD in dostop do informacij.

43A

Sistemi za preprečevanje škropljenja

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 109/2011

B

45A

Materiali za varnostno zasteklitev in njihova vgradnja

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 43

| (a) | Sestavni deli |
| --- | --- |

(a)

X

| (b) | Vgradnja |
| --- | --- |

(b)

B

46

Pnevmatike

Direktiva 92/23/EGS

Sestavni deli

X

46A

Namestitev pnevmatik

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 458/2011

B

Datumi za postopno uporabo so določeni v členu 13 Uredbe (ES) št. 661/2009.

46B

Pnevmatike za motorna vozila in njihove priklopnike (razred C1)

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 30

Sestavni deli

X

46C

Pnevmatike za gospodarska vozila in njihove priklopnike (razreda C2 in C3)

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 54

Sestavni deli

X

46D

Emisije kotalnega hrupa pnevmatik, oprijem na mokrih površinah in kotalni upor (razredi C1, C2 in C3)

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 117

Sestavni deli

X

46E

Zasilna nadomestna enota, pnevmatike s podaljšano mobilnostjo/sistem pnevmatik s podaljšano mobilnostjo in sistem za nadzor tlaka v pnevmatikah

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 64

Sestavni deli

X

Vgradnja sistema za nadzor tlaka v pnevmatikah

B

Vgradnja sistema za nadzor tlaka pnevmatik ni obvezna.

48

Mase in mere

Direktiva 97/27/ES

B

48A

Mase in mere

Uredba (ES) št. 661/2009

Uredba (EU) št. 1230/2012

B

Preskus speljevanja v klanec pri največji kombinirani masi

Preskus speljevanja v klanec pri največji kombinirani masi iz odstavka 5.1 dela A Priloge 1 k Uredbi (EU) št. 1230/2012 se na zahtevo proizvajalca lahko opusti.

49A

Gospodarska vozila glede na zunanje štrleče dele pred zadnjo steno kabine

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 61

C

| (a) | Splošne specifikacije |
| --- | --- |

(a)

Uporabljajo se določbe iz odstavka 5 Pravilnika UN/ECE št. 61.

| (b) | Posebne specifikacije |
| --- | --- |

(b)

Uporabljajo se določbe iz odstavka 6 Pravilnika UN/ECE št. 61.

50A

Sestavni deli mehanskih sistemov za spenjanje med seboj povezanih vozil

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 55

| (a) | Sestavni deli |
| --- | --- |

(a)

X

| (b) | Vgradnja |
| --- | --- |

(b)

Vgradnja

B

54A

Zaščita potnikov pri bočnem trku

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 95

C

C

Preskus s preskusno glavo

Proizvajalec tehnični službi predloži ustrezne podatke o možnem trčenju glave preskusne lutke ob konstrukcijo vozila ali stransko zasteklitev, če je ta iz laminiranega stekla.

Če se izkaže, da je takšno trčenje verjetno, se opravi delni preskus s preskusno glavo iz odstavka 3.1 Priloge 8 k Pravilniku UN/ECE št. 95, ob tem pa morajo biti izpolnjena merila iz odstavka 5.2.1.1 Pravilnika UN/ECE št. 95.

V soglasju s tehnično službo se kot alternativa navedenemu preskusu lahko uporabi preskusni postopek iz Priloge 4 k Pravilniku UN/ECE št. 21.

56

Vozila, namenjena za prevoz nevarnega blaga

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 105

A

58

Zaščita pešcev

Uredba (ES) št. 78/2009

| (a) | Tehnične zahteve, ki veljajo za vozilo |
| --- | --- |

(a)

N/A

| (b) | Prednji zaščitni sistemi |
| --- | --- |

(b)

X

59

Možnost recikliranja

Direktiva 2005/64/ES

N/A

Uporablja se samo člen 7 o ponovni uporabi sestavnih delov.

61

Klimatske naprave

Direktiva 2006/40/ES

B

Fluorirani toplogredni plini s potencialom globalnega segrevanja nad 150 so dovoljeni do 31. decembra 2016.

62

Vodikov sistem

Uredba (ES) št. 79/2009

X

63

Splošna varnost

Uredba (ES) št. 661/2009

Na zahtevo proizvajalca se lahko podeli homologacija po tej postavki. Glej opombo (15) k preglednici za vozila, izdelana v neomejenih serijah.

67

Posebni sestavni deli za utekočinjen zemeljski plin (LPG) in njihova vgradnja v motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 67

| (a) | Sestavni deli |
| --- | --- |

(a)

X

| (b) | Vgradnja |
| --- | --- |

(b)

A

68

Alarmni sistemi vozil (VAS)

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 97

| (a) | Sestavni deli |
| --- | --- |

(a)

X

| (b) | Vgradnja |
| --- | --- |

(b)

B

69

Električna varnost

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 100

B

70

Posebni sestavni deli za stisnjen zemeljski plin (CNG) in njihova vgradnja v motorna vozila

Uredba (ES) št. 661/2009

Pravilnik UN/ECE št. 110

| (a) | Sestavni deli |
| --- | --- |

(a)

X

| (b) | Vgradnja |
| --- | --- |

(b)

A“

| 2. | Del A Priloge XII se spremeni:






  (a) | v oddelku 1 se četrta vrstica v preglednici nadomesti z naslednjim:






  „N1 | 1 000“ |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Del A Priloge XII se spremeni:

(a)

v oddelku 1 se četrta vrstica v preglednici nadomesti z naslednjim:

„N1

1 000“

| (b) | oddelek 2 se spremeni:






  (i) | druga vrstica v preglednici se nadomesti z naslednjim:






  „M1 | 100“ |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

oddelek 2 se spremeni:

(i)

druga vrstica v preglednici se nadomesti z naslednjim:

„M1

100“

| (ii) | četrta vrstica v preglednici se nadomesti z naslednjim:






  „N1 | 500 do 31. oktobra 2016
  250 od 1. novembra 2016“ |
| --- | --- | --- |

(ii)

četrta vrstica v preglednici se nadomesti z naslednjim:

„N1

500 do 31. oktobra 2016

250 od 1. novembra 2016“

---

(1)  Za vozila z referenčno maso, ki ne presega 2 610 kg. Na zahtevo proizvajalca se lahko uporabi tudi za vozila z referenčno maso, ki ne presega 2 840 kg.

1

(2)  Pri vozilih, opremljenih s sistemi na utekočinjeni ali stisnjeni zemeljski plin, se zahteva homologacija vozila v skladu s Pravilnikom UN/ECE št. 67 ali Pravilnikom UN/ECE št. 110.

2

(3)  Člen 12 Uredbe (ES) št. 661/2009 predpisuje vgradnjo sistema elektronskega nadzora stabilnosti (‚ESC‘). Zato je treba za ES-homologacijo novih tipov vozil ter registracijo, prodajo in začetek uporabe novih vozil upoštevati zahteve iz Priloge 21 k Pravilniku UN/ECE št. 13. Namesto datumov iz Pravilnika UN/ECE št. 13 se uporabljajo datumi za izvedbo iz člena 13 Uredbe (ES) št. 661/2009.

3

(4)  Člen 12 Uredbe (ES) št. 661/2009 predpisuje vgradnjo sistema elektronskega nadzora stabilnosti. Zato je treba za ES-homologacijo novih tipov vozil ter registracijo, prodajo in začetek uporabe novih vozil upoštevati zahteve iz dela A Priloge 9 k Pravilniku UN/ECE št. 13-H. Namesto datumov iz Pravilnika UN/ECE št. 13-H se uporabljajo datumi za izvedbo iz člena 13 Uredbe (ES) št. 661/2009.

4

(5)

5

| (4A) | Če je zaščitna naprava nameščena, mora izpolnjevati zahteve iz Pravilnika UN/ECE št. 18. |
| --- | --- |

(4A)

4A

Če je zaščitna naprava nameščena, mora izpolnjevati zahteve iz Pravilnika UN/ECE št. 18.

(6)

6

| (4B) | Ta uredba se uporablja za sedeže, ki ne spadajo v področje uporabe Pravilnika UN/ECE št. 80. |
| --- | --- |

(4B)

4B

Ta uredba se uporablja za sedeže, ki ne spadajo v področje uporabe Pravilnika UN/ECE št. 80.

(7)  Vozila te kategorije morajo biti opremljena z ustrezno napravo za odleditev in sušenje vetrobranskega stekla.

7

(8)  Vozila te kategorije morajo biti opremljena z ustrezno napravo za pranje in brisanje vetrobranskega stekla.

8

(9)  Pri vozilih, ki so opremljena z električnim prenosom moči, se zahteva homologacija vozila v skladu s Pravilnikom UN/ECE št. 85.

9

(10)  Za vozila z referenčno maso, ki presega 2 610 kg, in ki niso izkoristila možnosti iz opombe (1).

10

1

(11)  Za vozila z referenčno maso, večjo od 2 610 kg, ki niso homologirana (na zahtevo proizvajalca in če njihova referenčna masa ne presega 2 840 kg) v skladu z Uredbo (ES) št. 715/2007.

11

Za druge možnosti glej člen 2 Uredbe (ES) št. 595/2009.

(12)

12

| (9A) | Uporablja se le, kadar imajo taka vozila vgrajeno opremo iz Pravilnika UN/ECE št. 64. Uporaba sistema za nadzor tlaka v pnevmatikah za vozila kategorije M1 je obvezna v skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 661/2009. |
| --- | --- |

(9A)

9A

Uporablja se le, kadar imajo taka vozila vgrajeno opremo iz Pravilnika UN/ECE št. 64. Uporaba sistema za nadzor tlaka v pnevmatikah za vozila kategorije M1 je obvezna v skladu s členom 9(2) Uredbe (ES) št. 661/2009.

(13)  Uporablja se le za vozila, opremljena z napravami za spenjanje vozil.

13

(14)  Uporablja se za vozila, katerih največja tehnično dovoljena masa obremenjenega vozila ne presega 2,5 tone.

14

(15)  Uporablja se le za vozila, pri katerih ‚referenčna točka sedeža (točka ‚R‘)‘ najnižjega sedeža ni več kot 700 mm nad podlago.

15

(16)  Uporablja se le, če proizvajalec vloži vlogo za homologacijo vozila, namenjenega za prevoz nevarnega blaga.

16

(17)  Uporablja se le za vozila kategorije N1, razreda I, kot je opisano v prvi razpredelnici v točki 5.3.1.4 Priloge I k Direktivi 70/220/EGS.

17

1

(18)  Na zahtevo proizvajalca se homologacija lahko podeli v okviru te postavke kot alternativa za pridobitev homologacije po postavkah 3A, 3B, 4A, 5A, 6A, 6B, 7A, 8A, 9A, 9B, 10A, 12A, 13A, 13B, 14A, 15A, 15B, 16A, 17A, 17B, 18A, 19A, 20A, 21A, 22A, 22B, 22C, 23A, 24A, 25A, 25B, 25C, 25D, 25E, 25F, 26A, 27A, 28A, 29A, 30A, 31A, 32A, 33A, 34A, 35A, 36A, 37A, 38A, 42A, 43A, 44A, 45A, 46A, 46B, 46C, 46D, 46E, 47A, 48A, 49A, 50A, 50B, 51A, 52A, 52B, 53A, 54A, 56A, 57A in 64 do 70.“

18

(19)  Pojasnila v zvezi z delom I Priloge IV veljajo tudi za preglednico 1.

19

(20)  Pojasnila v zvezi z delom I Priloge IV se uporabljajo tudi za preglednico 2. Črke v preglednici 2 in preglednici 1 imajo enak pomen.

20

---

| 21.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 353/31 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 353/31

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1230/2012

z dne 12. decembra 2012

o izvajanju Uredbe (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za homologacijo za mase in mere motornih vozil in njihovih priklopnikov ter o spremembi Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil, njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (1), in zlasti člena 14(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (Okvirna direktiva) (2), ter zlasti člena 39(2), (3) in (5) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 661/2009 je posamična uredba za namene postopka homologacije iz Direktive 2007/46/ES. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 661/2009 je posamična uredba za namene postopka homologacije iz Direktive 2007/46/ES.

| (2) | Uredba (ES) št. 661/2009 razveljavlja Direktivo Sveta 92/21/EGS z dne 31. marca 1992 o masah in merah motornih vozil kategorije M1
   (3) ter Direktivo evropskega parlamenta in Sveta 97/27/ES z dne 22. julija 1997 o masah in merah določenih kategorij motornih in priklopnih vozil ter o spremembah Direktive 70/156/EGS (4). Zahteve glede mas in mer motornih in priklopnih vozil iz navedenih direktiv bi bilo treba prenesti v to uredbo ter jih po potrebi spremeniti zaradi prilagoditve znanstvenemu in tehnološkemu razvoju. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 661/2009 razveljavlja Direktivo Sveta 92/21/EGS z dne 31. marca 1992 o masah in merah motornih vozil kategorije M1
   (3) ter Direktivo evropskega parlamenta in Sveta 97/27/ES z dne 22. julija 1997 o masah in merah določenih kategorij motornih in priklopnih vozil ter o spremembah Direktive 70/156/EGS (4). Zahteve glede mas in mer motornih in priklopnih vozil iz navedenih direktiv bi bilo treba prenesti v to uredbo ter jih po potrebi spremeniti zaradi prilagoditve znanstvenemu in tehnološkemu razvoju.

| (3) | Uredba (ES) št. 661/2009 določa temeljne določbe o zahtevah za homologacijo motornih vozil in njihovih priklopnikov glede na njihove mase in mere. Zato bi bilo treba določiti tudi posebne postopke, preskuse in zahteve za takšno homologacijo. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (ES) št. 661/2009 določa temeljne določbe o zahtevah za homologacijo motornih vozil in njihovih priklopnikov glede na njihove mase in mere. Zato bi bilo treba določiti tudi posebne postopke, preskuse in zahteve za takšno homologacijo.

| (4) | Direktiva Sveta 96/53/ES z dne 25. julija 1996 o določitvi največjih dovoljenih mer določenih cestnih vozil v Skupnosti v notranjem in mednarodnem prometu in največjih dovoljenih tež v mednarodnem prometu (5) opredeljuje določene največje dovoljene mere tako v notranjem kot v mednarodnem prometu v državah članicah. Zato je pomembno, da se zaradi pospeševanja in zagotavljanja prostega pretoka blaga pri izdelavi vozil upoštevajo mere, ki so v Uniji že usklajene. |
| --- | --- |

(4)

Direktiva Sveta 96/53/ES z dne 25. julija 1996 o določitvi največjih dovoljenih mer določenih cestnih vozil v Skupnosti v notranjem in mednarodnem prometu in največjih dovoljenih tež v mednarodnem prometu (5) opredeljuje določene največje dovoljene mere tako v notranjem kot v mednarodnem prometu v državah članicah. Zato je pomembno, da se zaradi pospeševanja in zagotavljanja prostega pretoka blaga pri izdelavi vozil upoštevajo mere, ki so v Uniji že usklajene.

| (5) | Direktiva 97/27/ES je državam članicam omogočila, da podelijo ES-homologacijo za vozila z zunanjimi merami, ki se niso ujemale z največjimi dovoljenimi merami iz navedene Direktive. Dr.žavam članicam je tudi omogočila, da zavrnejo registracijo vozil, ki jim je bila ES-homologacija že podeljena, če zunanje mere vozil niso izpolnjevale zahtev nacionalne zakonodaje. Pomembno je ohraniti možnost, da se pod določenimi pogoji dovoli homologacija vozil, ki presegajo dovoljene omejitve, če se to izkaže kot koristno za cestni promet in za okolje v državah članicah, kjer je cestna infrastruktura temu prilagojena. Zato bi bilo treba zagotoviti možnost odobritve takih vozil v okviru homologacije za majhne serije ali posamičnih odobritev pod pogojem, da je količina vozil, ki so lahko upravičena do odstopanja v skladu s členom 23 Direktive 2007/46/ES glede največjih dovoljenih mer, omejena na toliko, kot je potrebno za namene te uredbe. Prilogo XII k Direktivi 2007/46/ES bi bilo zato treba spremeniti, da se vključijo take količinske omejitve. |
| --- | --- |

(5)

Direktiva 97/27/ES je državam članicam omogočila, da podelijo ES-homologacijo za vozila z zunanjimi merami, ki se niso ujemale z največjimi dovoljenimi merami iz navedene Direktive. Dr.žavam članicam je tudi omogočila, da zavrnejo registracijo vozil, ki jim je bila ES-homologacija že podeljena, če zunanje mere vozil niso izpolnjevale zahtev nacionalne zakonodaje. Pomembno je ohraniti možnost, da se pod določenimi pogoji dovoli homologacija vozil, ki presegajo dovoljene omejitve, če se to izkaže kot koristno za cestni promet in za okolje v državah članicah, kjer je cestna infrastruktura temu prilagojena. Zato bi bilo treba zagotoviti možnost odobritve takih vozil v okviru homologacije za majhne serije ali posamičnih odobritev pod pogojem, da je količina vozil, ki so lahko upravičena do odstopanja v skladu s členom 23 Direktive 2007/46/ES glede največjih dovoljenih mer, omejena na toliko, kot je potrebno za namene te uredbe. Prilogo XII k Direktivi 2007/46/ES bi bilo zato treba spremeniti, da se vključijo take količinske omejitve.

| (6) | Direktiva 96/53/ES določa največje dovoljene mase, ki se uporabljajo samo v mednarodnem prometu. Vendar navedena direktiva državam članicam dovoljuje, da za nacionalni promet še naprej uporabljajo nacionalno zakonodajo. Zato kaže, da uskladitev največje tehnično dovoljene mase obremenjenega vozila in največje tehnično dovoljene mase na osi ali skupino osi za uporabo v prometu v državah članicah ni mogoča v kratkem roku. Kljub temu je zaradi obstoja neusklajenih pravil o gradnji cestne infrastrukture primerno, da se od držav članic zahteva določitev največjih dovoljenih mas vozil pri registraciji/med uporabo, ki so dovoljene za nacionalni ali za mednarodni promet na podlagi Direktive 96/53/ES in da določijo postopek za tako določitev. |
| --- | --- |

(6)

Direktiva 96/53/ES določa največje dovoljene mase, ki se uporabljajo samo v mednarodnem prometu. Vendar navedena direktiva državam članicam dovoljuje, da za nacionalni promet še naprej uporabljajo nacionalno zakonodajo. Zato kaže, da uskladitev največje tehnično dovoljene mase obremenjenega vozila in največje tehnično dovoljene mase na osi ali skupino osi za uporabo v prometu v državah članicah ni mogoča v kratkem roku. Kljub temu je zaradi obstoja neusklajenih pravil o gradnji cestne infrastrukture primerno, da se od držav članic zahteva določitev največjih dovoljenih mas vozil pri registraciji/med uporabo, ki so dovoljene za nacionalni ali za mednarodni promet na podlagi Direktive 96/53/ES in da določijo postopek za tako določitev.

| (7) | Glede na izkušnje, pridobljene pri izvajanju zakonodaje Unije o masah in merah vozil, je treba predvideti jasno opredeljene koncepte. Nekateri od teh konceptov so že opredeljeni v direktivah 97/27/ES in 92/21/EGS. Zaradi usklajenosti je primerno te opredelitve prevzeti in jih po potrebi prilagoditi z vidika tehničnega in znanstvenega razvoja. |
| --- | --- |

(7)

Glede na izkušnje, pridobljene pri izvajanju zakonodaje Unije o masah in merah vozil, je treba predvideti jasno opredeljene koncepte. Nekateri od teh konceptov so že opredeljeni v direktivah 97/27/ES in 92/21/EGS. Zaradi usklajenosti je primerno te opredelitve prevzeti in jih po potrebi prilagoditi z vidika tehničnega in znanstvenega razvoja.

| (8) | Ker je v tej uredbi že vključena opredelitev dejanske mase posameznega vozila, je zaradi preprečevanja zmede pri izpolnjevanju certifikata o skladnosti treba Prilogo IX k Direktivi 2007/46/ES ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Ker je v tej uredbi že vključena opredelitev dejanske mase posameznega vozila, je zaradi preprečevanja zmede pri izpolnjevanju certifikata o skladnosti treba Prilogo IX k Direktivi 2007/46/ES ustrezno spremeniti.

| (9) | Ker Bela knjiga „Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu“ (6) poudarja, da je treba izboljšati aerodinamičnost cestnih vozil, raziskave pa so pokazale, da je z vgradnjo aerodinamičnih naprav v vozila mogoče znatno zmanjšati porabo goriva motornih vozil in s tem zmanjšati emisije CO2, je pomembno, da se omogoči vgradnja takih aerodinamičnih naprav v vozila. Ker so aerodinamične naprave dodatki, ki zaradi svoje zasnove štrlijo preko skrajnih zunanjih zadnjih ali bočnih točk vozil, jih je treba vključiti v seznam naprav ali opreme, ki se ne upošteva pri določitvi zunanjih mer. Ker uporaba takih naprav ne sme zmanjšati varnosti v cestnem prometu in njihova vgradnja ne sme omejevati možnosti intermodalnega prevoza, je nujno treba omejiti koliko lahko štrlijo preko zadnjega in bočnega dela. Zato bi bilo treba v tej uredbi določiti potrebne tehnične zahteve. |
| --- | --- |

(9)

Ker Bela knjiga „Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu“ (6) poudarja, da je treba izboljšati aerodinamičnost cestnih vozil, raziskave pa so pokazale, da je z vgradnjo aerodinamičnih naprav v vozila mogoče znatno zmanjšati porabo goriva motornih vozil in s tem zmanjšati emisije CO2, je pomembno, da se omogoči vgradnja takih aerodinamičnih naprav v vozila. Ker so aerodinamične naprave dodatki, ki zaradi svoje zasnove štrlijo preko skrajnih zunanjih zadnjih ali bočnih točk vozil, jih je treba vključiti v seznam naprav ali opreme, ki se ne upošteva pri določitvi zunanjih mer. Ker uporaba takih naprav ne sme zmanjšati varnosti v cestnem prometu in njihova vgradnja ne sme omejevati možnosti intermodalnega prevoza, je nujno treba omejiti koliko lahko štrlijo preko zadnjega in bočnega dela. Zato bi bilo treba v tej uredbi določiti potrebne tehnične zahteve.

| (10) | Razpoložljiva programska oprema omogoča uporabo virtualnih preskusnih metod, ki temeljijo na računalniško podprtih tehnikah. Ker te tehnike omogočajo bolj stroškovno učinkovito in manj obremenjujoče preskušanje, je primerno predvideti možnost uporabe teh tehnik pri preverjanju, ali je vozilo zmožno manevriranja v popolni krožni poti 360° in pri merjenju največjega obrata proti zadnjemu delu, ko vozilo manevrira znotraj poti. Zato je treba to uredbo dodati na seznam regulativnih aktov iz Priloge XVI k Direktivi 2007/46/ES. |
| --- | --- |

(10)

Razpoložljiva programska oprema omogoča uporabo virtualnih preskusnih metod, ki temeljijo na računalniško podprtih tehnikah. Ker te tehnike omogočajo bolj stroškovno učinkovito in manj obremenjujoče preskušanje, je primerno predvideti možnost uporabe teh tehnik pri preverjanju, ali je vozilo zmožno manevriranja v popolni krožni poti 360° in pri merjenju največjega obrata proti zadnjemu delu, ko vozilo manevrira znotraj poti. Zato je treba to uredbo dodati na seznam regulativnih aktov iz Priloge XVI k Direktivi 2007/46/ES.

| (11) | Da se zagotovi pravilno delovanje sistema homologacije, je primerno posodobiti priloge k Direktivi 2007/46/ES. |
| --- | --- |

(11)

Da se zagotovi pravilno delovanje sistema homologacije, je primerno posodobiti priloge k Direktivi 2007/46/ES.

| (12) | Priloge I, III, IX, XII in XVI k Direktivi 2007/46/ES je zato treba ustrezno spremeniti. Ker so določbe Priloge XII dovolj podrobne in za prenos niso potrebni nadaljnji ukrepi držav članic, jo je primerno nadomestiti z uredbo v skladu s členom 39(8) Direktive 2007/46/ES. |
| --- | --- |

(12)

Priloge I, III, IX, XII in XVI k Direktivi 2007/46/ES je zato treba ustrezno spremeniti. Ker so določbe Priloge XII dovolj podrobne in za prenos niso potrebni nadaljnji ukrepi držav članic, jo je primerno nadomestiti z uredbo v skladu s členom 39(8) Direktive 2007/46/ES.

| (13) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Tehničnega odbora za motorna vozila – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Tehničnega odbora za motorna vozila –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1.   Ta uredba določa zahteve za ES-homologacijo motornih vozil in njihovih priklopnikov glede na njihove mase in mere.

2.   Ta uredba se uporablja za nedodelana, dokončana in dodelana vozila kategorij M, N in O.

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tej uredbi se poleg opredelitev pojmov iz Direktive 2007/46/ES in Uredbe (ES) št. 661/2009 uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „tip vozila“ pomeni sklop vozil, kot je opredeljen v delu B Priloge II k Direktivi 2007/46/ES; |
| --- | --- |

1.

„tip vozila“ pomeni sklop vozil, kot je opredeljen v delu B Priloge II k Direktivi 2007/46/ES;

| 2. | „standardna oprema“ pomeni osnovno konfiguracijo vozila, ki je opremljeno z vsemi elementi, zahtevanimi na podlagi regulativnih aktov iz Priloge IV in Priloge XI k Direktivi 2007/46/ES, vključno z vsemi elementi, ki so v vozilo vgrajeni brez nadaljnjih specifikacij o konfiguraciji ali ravni opreme; |
| --- | --- |

2.

„standardna oprema“ pomeni osnovno konfiguracijo vozila, ki je opremljeno z vsemi elementi, zahtevanimi na podlagi regulativnih aktov iz Priloge IV in Priloge XI k Direktivi 2007/46/ES, vključno z vsemi elementi, ki so v vozilo vgrajeni brez nadaljnjih specifikacij o konfiguraciji ali ravni opreme;

| 3. | „dodatna oprema“ pomeni vse elemente, ki niso vključeni v standardno opremo in jih lahko stranka naroči, v vozilo pa se vgradijo na odgovornost proizvajalca; |
| --- | --- |

3.

„dodatna oprema“ pomeni vse elemente, ki niso vključeni v standardno opremo in jih lahko stranka naroči, v vozilo pa se vgradijo na odgovornost proizvajalca;

| 4. | „masa v stanju, pripravljenem za vožnjo“ pomeni






  (a) | za motorno vozilo:
  maso vozila s posodo oziroma posodami za gorivo, napolnjenimi do vsaj 90 % prostornine, vključno z maso voznika, goriva in tekočin, ki je opremljeno s standardno opremo v skladu s specifikacijami proizvajalca in, če je vozilo z njimi opremljeno, maso nadgradnje, kabine, naprave za spenjanje in rezervnega kolesa oziroma koles ter orodja; |
| --- | --- | --- |

4.

„masa v stanju, pripravljenem za vožnjo“ pomeni

(a)

za motorno vozilo:

maso vozila s posodo oziroma posodami za gorivo, napolnjenimi do vsaj 90 % prostornine, vključno z maso voznika, goriva in tekočin, ki je opremljeno s standardno opremo v skladu s specifikacijami proizvajalca in, če je vozilo z njimi opremljeno, maso nadgradnje, kabine, naprave za spenjanje in rezervnega kolesa oziroma koles ter orodja;

| (b) | za priklopnik:
  maso vozila, vključno z maso goriva in tekočin, ki je opremljeno s standardno opremo v skladu s specifikacijami proizvajalca in, če je priklopnik z njimi opremljen, z maso nadgradnje, dodatnih naprav za spenjanje in rezervnega kolesa oziroma koles ter orodja; |
| --- | --- |

(b)

za priklopnik:

maso vozila, vključno z maso goriva in tekočin, ki je opremljeno s standardno opremo v skladu s specifikacijami proizvajalca in, če je priklopnik z njimi opremljen, z maso nadgradnje, dodatnih naprav za spenjanje in rezervnega kolesa oziroma koles ter orodja;

| 5. | „masa dodatne opreme“ pomeni maso opreme, ki se lahko vgradi v vozilo poleg standardne opreme v skladu s specifikacijami proizvajalca; |
| --- | --- |

5.

„masa dodatne opreme“ pomeni maso opreme, ki se lahko vgradi v vozilo poleg standardne opreme v skladu s specifikacijami proizvajalca;

| 6. | „dejanska masa vozila“ pomeni maso v stanju, pripravljenem za vožnjo, ki se ji prišteje masa dodatne opreme, vgrajene v posamezno vozilo; |
| --- | --- |

6.

„dejanska masa vozila“ pomeni maso v stanju, pripravljenem za vožnjo, ki se ji prišteje masa dodatne opreme, vgrajene v posamezno vozilo;

| 7. | „največja tehnično dovoljena masa obremenjenega vozila“ (M) pomeni največjo maso, določeno za vozilo na podlagi njegovih konstrukcijskih lastnosti in konstrukcijske učinkovitosti; tehnično dovoljena masa obremenjenega priklopnika ali polpriklopnika vključuje statično maso, ki se prek vlečne sklopke prenese na vlečno vozilo; |
| --- | --- |

7.

„največja tehnično dovoljena masa obremenjenega vozila“ (M) pomeni največjo maso, določeno za vozilo na podlagi njegovih konstrukcijskih lastnosti in konstrukcijske učinkovitosti; tehnično dovoljena masa obremenjenega priklopnika ali polpriklopnika vključuje statično maso, ki se prek vlečne sklopke prenese na vlečno vozilo;

| 8. | „največja tehnično dovoljena masa skupine vozil“ (MC) pomeni največjo maso, določeno za motorno vozilo in enega ali več priklopnikov skupaj na podlagi njegovih konstrukcijskih lastnosti in konstrukcijske učinkovitosti ali največjo maso, določeno za vlečno enoto in polpriklopnik skupaj; |
| --- | --- |

8.

„največja tehnično dovoljena masa skupine vozil“ (MC) pomeni največjo maso, določeno za motorno vozilo in enega ali več priklopnikov skupaj na podlagi njegovih konstrukcijskih lastnosti in konstrukcijske učinkovitosti ali največjo maso, določeno za vlečno enoto in polpriklopnik skupaj;

| 9. | „največja tehnično dovoljena masa vlečenega vozila“ (TM) pomeni največjo maso enega ali več priklopnikov, ki jih vlečno vozilo lahko vleče in ustreza skupni obremenitvi, ki se prenese na tla prek koles osi ali skupine osi na priklopniku, ki je spet z vlečnim vozilom; |
| --- | --- |

9.

„največja tehnično dovoljena masa vlečenega vozila“ (TM) pomeni največjo maso enega ali več priklopnikov, ki jih vlečno vozilo lahko vleče in ustreza skupni obremenitvi, ki se prenese na tla prek koles osi ali skupine osi na priklopniku, ki je spet z vlečnim vozilom;

| 10. | „os“ pomeni skupno vrtilno os dveh ali več koles, ki imajo motorni pogon ali se vrtijo prosto in ki so v enem ali več segmentih nameščene v isti ravnini pravokotno na vzdolžno središčnico vozila; |
| --- | --- |

10.

„os“ pomeni skupno vrtilno os dveh ali več koles, ki imajo motorni pogon ali se vrtijo prosto in ki so v enem ali več segmentih nameščene v isti ravnini pravokotno na vzdolžno središčnico vozila;

| 11. | „skupina osi“ pomeni več osi z osno razdaljo, omejeno na eno od osnih razdalj, ki se v Prilogi I k Direktivi 96/53/ES imenuje razdalja „d“ in ki zaradi posebne zasnove vzmetenja vzajemno delujejo; |
| --- | --- |

11.

„skupina osi“ pomeni več osi z osno razdaljo, omejeno na eno od osnih razdalj, ki se v Prilogi I k Direktivi 96/53/ES imenuje razdalja „d“ in ki zaradi posebne zasnove vzmetenja vzajemno delujejo;

| 12. | „posamična os“ pomeni os, ki se ne more šteti za del skupine osi; |
| --- | --- |

12.

„posamična os“ pomeni os, ki se ne more šteti za del skupine osi;

| 13. | „največja tehnično dovoljena masa na os“ (m) pomeni maso, ki ustreza največji dovoljeni navpični statični obremenitvi, ki se prenese na tla prek koles osi na podlagi konstrukcijskih lastnosti osi in vozila in njune konstrukcijske učinkovitosti; |
| --- | --- |

13.

„največja tehnično dovoljena masa na os“ (m) pomeni maso, ki ustreza največji dovoljeni navpični statični obremenitvi, ki se prenese na tla prek koles osi na podlagi konstrukcijskih lastnosti osi in vozila in njune konstrukcijske učinkovitosti;

| 14. | „največja tehnično dovoljena masa na skupino osi“ (μ) pomeni maso, ki ustreza največji dovoljeni navpični statični obremenitvi, ki se prenese na tla prek koles skupine osi na podlagi konstrukcijskih lastnosti skupine osi in vozila in njune konstrukcijske učinkovitosti; |
| --- | --- |

14.

„največja tehnično dovoljena masa na skupino osi“ (μ) pomeni maso, ki ustreza največji dovoljeni navpični statični obremenitvi, ki se prenese na tla prek koles skupine osi na podlagi konstrukcijskih lastnosti skupine osi in vozila in njune konstrukcijske učinkovitosti;

| 15. | „naprava za spenjanje“ pomeni mehansko napravo, vključno s sestavnimi deli, kakor so opredeljeni v točkah 2.1 do 2.6 Pravilnika št. 55 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo sestavnih delov mehanskih sistemov za spenjanje med seboj povezanih cestnih vozil (7) in napravo za kratko spenjanje vozil, kot je opredeljena v točki 2.1.1 Pravilnika št. 102 Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi o homologaciji: I. naprav za kratko spenjanje vozil II. vozil glede na vgradnjo homologiranega tipa naprave za kratko spenjanje vozil (8); |
| --- | --- |

15.

„naprava za spenjanje“ pomeni mehansko napravo, vključno s sestavnimi deli, kakor so opredeljeni v točkah 2.1 do 2.6 Pravilnika št. 55 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo sestavnih delov mehanskih sistemov za spenjanje med seboj povezanih cestnih vozil (7) in napravo za kratko spenjanje vozil, kot je opredeljena v točki 2.1.1 Pravilnika št. 102 Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi o homologaciji: I. naprav za kratko spenjanje vozil II. vozil glede na vgradnjo homologiranega tipa naprave za kratko spenjanje vozil (8);

| 16. | „točka spenjanja“ pomeni središče vpetja naprave za spenjanje, nameščene na vlečeno vozilo v okviru naprave za spenjanje, nameščene na vlečno vozilo; |
| --- | --- |

16.

„točka spenjanja“ pomeni središče vpetja naprave za spenjanje, nameščene na vlečeno vozilo v okviru naprave za spenjanje, nameščene na vlečno vozilo;

| 17. | „masa naprave za spenjanje“ pomeni maso naprave za spenjanje same in maso delov, ki so potrebni za pritrditev naprave za spenjanje na vozilo; |
| --- | --- |

17.

„masa naprave za spenjanje“ pomeni maso naprave za spenjanje same in maso delov, ki so potrebni za pritrditev naprave za spenjanje na vozilo;

| 18. | „največja tehnično dovoljena masa v točki spenjanja“ pomeni:






  (a) | pri vlečnem vozilu maso, ki ustreza največji dovoljeni navpični statični obremenitvi na točki spenjanja (vrednost „S“ ali „U“) vlečnega vozila na podlagi konstrukcijskih lastnosti naprave za spenjanje in vlečnega vozila; |
| --- | --- | --- |

18.

„največja tehnično dovoljena masa v točki spenjanja“ pomeni:

(a)

pri vlečnem vozilu maso, ki ustreza največji dovoljeni navpični statični obremenitvi na točki spenjanja (vrednost „S“ ali „U“) vlečnega vozila na podlagi konstrukcijskih lastnosti naprave za spenjanje in vlečnega vozila;

| (b) | pri polpriklopniku, priklopniku s centralno osjo in priklopniku s togim ojesom maso, ki ustreza največji dovoljeni navpični statični obremenitvi (vrednost „S“ ali „U“), ki jo priklopnik v točki spenjanja prenese na vlečno vozilo na podlagi konstrukcijskih lastnosti naprave za spenjanje in priklopnika; |
| --- | --- |

(b)

pri polpriklopniku, priklopniku s centralno osjo in priklopniku s togim ojesom maso, ki ustreza največji dovoljeni navpični statični obremenitvi (vrednost „S“ ali „U“), ki jo priklopnik v točki spenjanja prenese na vlečno vozilo na podlagi konstrukcijskih lastnosti naprave za spenjanje in priklopnika;

| 19. | „masa potnikov“ pomeni ocenjeno maso, odvisno od kategorije vozila, pomnoženo s številom sedežnih mest, vključno z morebitnimi sedežnimi mesti za člane posadke in številom stoječih potnikov, vendar ne vključuje voznika; |
| --- | --- |

19.

„masa potnikov“ pomeni ocenjeno maso, odvisno od kategorije vozila, pomnoženo s številom sedežnih mest, vključno z morebitnimi sedežnimi mesti za člane posadke in številom stoječih potnikov, vendar ne vključuje voznika;

| 20. | „masa voznika“ pomeni maso na referenčni točki vozniškega sedeža, ocenjeno na 75 kg; |
| --- | --- |

20.

„masa voznika“ pomeni maso na referenčni točki vozniškega sedeža, ocenjeno na 75 kg;

| 21. | „koristna nosilnost“ pomeni razliko med največjo tehnično dovoljeno maso obremenjenega vozila in maso vozila, pripravljenega za vožnjo, povečano za maso potnikov in maso dodatne opreme; |
| --- | --- |

21.

„koristna nosilnost“ pomeni razliko med največjo tehnično dovoljeno maso obremenjenega vozila in maso vozila, pripravljenega za vožnjo, povečano za maso potnikov in maso dodatne opreme;

| 22. | „dolžina“ pomeni mero, opredeljeno v točkah 6.1.1, 6.1.2 in 6.1.3 standarda ISO 612:1978; ta opredelitev se uporablja tudi za zgibna vozila, sestavljena iz dveh ali več delov; |
| --- | --- |

22.

„dolžina“ pomeni mero, opredeljeno v točkah 6.1.1, 6.1.2 in 6.1.3 standarda ISO 612:1978; ta opredelitev se uporablja tudi za zgibna vozila, sestavljena iz dveh ali več delov;

| 23. | „širina“ pomeni mero, opredeljeno v točki 6.2 standarda ISO 612:1978; |
| --- | --- |

23.

„širina“ pomeni mero, opredeljeno v točki 6.2 standarda ISO 612:1978;

| 24. | „višina“ pomeni mero, opredeljeno v točki 6.3 standarda ISO 612:1978; |
| --- | --- |

24.

„višina“ pomeni mero, opredeljeno v točki 6.3 standarda ISO 612:1978;

| 25. | „medosna razdalja“ pomeni:






  (a) | mero iz točke 6.4.1 standarda ISO 612:1978; |
| --- | --- | --- |

25.

„medosna razdalja“ pomeni:

(a)

mero iz točke 6.4.1 standarda ISO 612:1978;

| (b) | za priklopnik s centralno osjo z eno osjo vodoravno razdaljo med navpično osjo naprave za spenjanje in središčem osi; |
| --- | --- |

(b)

za priklopnik s centralno osjo z eno osjo vodoravno razdaljo med navpično osjo naprave za spenjanje in središčem osi;

| (c) | za priklopnik s centralno osjo z več osmi vodoravno razdaljo med navpično osjo naprave za spenjanje in središčem prve osi; |
| --- | --- |

(c)

za priklopnik s centralno osjo z več osmi vodoravno razdaljo med navpično osjo naprave za spenjanje in središčem prve osi;

| 26. | „osna razdalja“ pomeni pri vozilih z več kot dvema osema razdaljo med dvema zaporednima osema iz točke 6.4 standarda ISO 612:1978; če je vozilo opremljeno samo z dvema osema ali pri polpriklopniku, priklopniku z vrtljivim ojesom ali priklopniku s togim ojesom ima osna razdalja iz točke 6.4.2 standarda ISO 612:1978 pomen „medosne razdalje“, opredeljene v točki 25; |
| --- | --- |

26.

„osna razdalja“ pomeni pri vozilih z več kot dvema osema razdaljo med dvema zaporednima osema iz točke 6.4 standarda ISO 612:1978; če je vozilo opremljeno samo z dvema osema ali pri polpriklopniku, priklopniku z vrtljivim ojesom ali priklopniku s togim ojesom ima osna razdalja iz točke 6.4.2 standarda ISO 612:1978 pomen „medosne razdalje“, opredeljene v točki 25;

| 27. | „kolotek“ pomeni mero iz točke 6.5 standarda ISO 612:1978; |
| --- | --- |

27.

„kolotek“ pomeni mero iz točke 6.5 standarda ISO 612:1978;

| 28. | „oddaljenost centra sedla“ pomeni razdaljo iz točke 6.19.2 standarda ISO 612: 1978 ob upoštevanju opombe iz točke 6.19 standarda; |
| --- | --- |

28.

„oddaljenost centra sedla“ pomeni razdaljo iz točke 6.19.2 standarda ISO 612: 1978 ob upoštevanju opombe iz točke 6.19 standarda;

| 29. | „sprednji pritrditveni polmer polpriklopnika“ pomeni vodoravno razdaljo med osjo kraljevega čepa in poljubno točko na prednjem delu polpriklopnika; |
| --- | --- |

29.

„sprednji pritrditveni polmer polpriklopnika“ pomeni vodoravno razdaljo med osjo kraljevega čepa in poljubno točko na prednjem delu polpriklopnika;

| 30. | „sprednji previs“ pomeni vodoravno razdaljo med navpično ravnino, ki poteka skozi prvo os ali os kraljevega čepa pri polpriklopnikih in skrajno sprednjo točko vozila; |
| --- | --- |

30.

„sprednji previs“ pomeni vodoravno razdaljo med navpično ravnino, ki poteka skozi prvo os ali os kraljevega čepa pri polpriklopnikih in skrajno sprednjo točko vozila;

| 31. | „zadnji previs“ pomeni vodoravno razdaljo med navpično ravnino, ki poteka skozi zadnjo os in skrajno zadnjo točko vozila; če je vozilo opremljeno z napravo za spenjanje, ki je ni mogoče odstraniti, je skrajna zadnja točka vozila točka spenjanja; |
| --- | --- |

31.

„zadnji previs“ pomeni vodoravno razdaljo med navpično ravnino, ki poteka skozi zadnjo os in skrajno zadnjo točko vozila; če je vozilo opremljeno z napravo za spenjanje, ki je ni mogoče odstraniti, je skrajna zadnja točka vozila točka spenjanja;

| 32. | „dolžina nakladalne površine“ pomeni razdaljo od skrajne sprednje notranje točke do skrajne zadnje notranje točke prostora za tovor, izmerjeno vodoravno v vzdolžni ravnini vozila; |
| --- | --- |

32.

„dolžina nakladalne površine“ pomeni razdaljo od skrajne sprednje notranje točke do skrajne zadnje notranje točke prostora za tovor, izmerjeno vodoravno v vzdolžni ravnini vozila;

| 33. | „obrat proti zadnjemu delu“ pomeni razliko med dejansko najbolj oddaljeno točko, ki jo doseže zadnji del vozila, ko manevrira v pogojih, določenih v oddelku 7 dela B ali oddelku 6 dela C Priloge I k tej uredbi; |
| --- | --- |

33.

„obrat proti zadnjemu delu“ pomeni razliko med dejansko najbolj oddaljeno točko, ki jo doseže zadnji del vozila, ko manevrira v pogojih, določenih v oddelku 7 dela B ali oddelku 6 dela C Priloge I k tej uredbi;

| 34. | „naprava za dvig osi“ pomeni mehanizem, vgrajen v vozilo in namenjen dvigovanju osi od tal in spuščanju osi na tla; |
| --- | --- |

34.

„naprava za dvig osi“ pomeni mehanizem, vgrajen v vozilo in namenjen dvigovanju osi od tal in spuščanju osi na tla;

| 35. | „dvižna os“ pomeni os, ki jo je mogoče z napravo za dvig osi dvigniti iz običajnega položaja in jo ponovno spustiti; |
| --- | --- |

35.

„dvižna os“ pomeni os, ki jo je mogoče z napravo za dvig osi dvigniti iz običajnega položaja in jo ponovno spustiti;

| 36. | „obremenljiva os“ pomeni os, katere obremenitev je mogoče spreminjati brez dviganja osi z napravo za dvig osi; |
| --- | --- |

36.

„obremenljiva os“ pomeni os, katere obremenitev je mogoče spreminjati brez dviganja osi z napravo za dvig osi;

| 37. | „zračno vzmetenje“ pomeni sistem vzmetenja, pri katerem vsaj 75 % vzmetnega učinka izvira iz zračne vzmeti; |
| --- | --- |

37.

„zračno vzmetenje“ pomeni sistem vzmetenja, pri katerem vsaj 75 % vzmetnega učinka izvira iz zračne vzmeti;

| 38. | „razred avtobusa“ pomeni sklop vozil, kot je opredeljen v točkah 2.1.1 in 2.1.2 Pravilnika št. 107 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – enotne določbe o homologaciji vozil kategorije M2 ali M3 glede na splošno konstrukcijo (9); |
| --- | --- |

38.

„razred avtobusa“ pomeni sklop vozil, kot je opredeljen v točkah 2.1.1 in 2.1.2 Pravilnika št. 107 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – enotne določbe o homologaciji vozil kategorije M2 ali M3 glede na splošno konstrukcijo (9);

| 39. | „zgibno vozilo“ pomeni vozilo kategorije M2 ali M3, kot je opredeljeno v točki 2.1.3 Pravilnika UN/ECE št. 107; |
| --- | --- |

39.

„zgibno vozilo“ pomeni vozilo kategorije M2 ali M3, kot je opredeljeno v točki 2.1.3 Pravilnika UN/ECE št. 107;

| 40. | „nedeljiv tovor“ pomeni tovor, ki ga pri prevozu po cesti ni mogoče razdeliti na dva ali več tovorov brez prevelikih stroškov ali tveganj poškodb in ki ga zaradi njegove mase ali mer ni mogoče prevažati z vozilom, katerega mase in mere so skladne z omejitvami največjih mas in mer, veljavnimi v določeni državi članici. |
| --- | --- |

40.

„nedeljiv tovor“ pomeni tovor, ki ga pri prevozu po cesti ni mogoče razdeliti na dva ali več tovorov brez prevelikih stroškov ali tveganj poškodb in ki ga zaradi njegove mase ali mer ni mogoče prevažati z vozilom, katerega mase in mere so skladne z omejitvami največjih mas in mer, veljavnimi v določeni državi članici.

Člen 3

Obveznosti proizvajalcev

1.   Proizvajalec za vsako izvedenko tipa vozila ne glede na stopnjo dodelave vozila določi naslednje mase:

| (a) | največjo tehnično dovoljeno maso obremenjenega vozila; |
| --- | --- |

(a)

največjo tehnično dovoljeno maso obremenjenega vozila;

| (b) | največjo tehnično dovoljeno maso skupine vozil; |
| --- | --- |

(b)

največjo tehnično dovoljeno maso skupine vozil;

| (c) | največjo tehnično dovoljeno maso vlečenega vozila; |
| --- | --- |

(c)

največjo tehnično dovoljeno maso vlečenega vozila;

| (d) | največjo tehnično dovoljeno maso na os ali največjo tehnično dovoljeno maso na skupino osi; |
| --- | --- |

(d)

največjo tehnično dovoljeno maso na os ali največjo tehnično dovoljeno maso na skupino osi;

| (e) | največje tehnično dovoljene mase na točkah spenjanja ob upoštevanju tehničnih lastnosti naprav za spenjanje, ki so vgrajene v vozilo ali se lahko v vozilo vgradijo. |
| --- | --- |

(e)

največje tehnično dovoljene mase na točkah spenjanja ob upoštevanju tehničnih lastnosti naprav za spenjanje, ki so vgrajene v vozilo ali se lahko v vozilo vgradijo.

2.   Pri določanju mas iz odstavka 1 proizvajalec upošteva najboljše inženirske prakse in najboljše razpoložljivo tehnično znanje, da se čim bolj zmanjša tveganje mehanskih okvar, zlasti okvar, ki nastanejo zaradi utrujenosti materiala in da se preprečijo poškodbe cestne infrastrukture.

3.   Pri določanju mas iz odstavka 1 proizvajalec upošteva največjo hitrost glede na konstrukcijo vozila.

Če proizvajalec vozilo opremi z napravo za omejevanje hitrosti, je največja hitrost glede na konstrukcijo dejanska hitrost, ki jo naprava za omejevanje hitrosti dovoljuje.

4.   Pri določanju mas iz odstavka 1 proizvajalec ne naloži omejitev pri uporabi vozila, razen omejitev glede zmogljivosti pnevmatik, ki se lahko prilagodi hitrosti glede na konstrukcijo, kot je dovoljeno v skladu s Pravilnikom št. 54 Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi o homologaciji pnevmatik za gospodarska vozila in njihove priklopnike (10) in oddelkom 5 Priloge II k Uredbi Komisije (EU) št. 458/2011 (11).

5.   Za nedodelana vozila, vključno z vozili s šasijo s kabino, za katera je potrebna nadaljnja stopnja dodelave, proizvajalec proizvajalcem na naslednji stopnji zagotovi vse ustrezne podatke, da so zahteve te uredbe še naprej izpolnjene.

Za namene prvega pododstavka proizvajalec podrobno opredeli lego težišča mase, ki ustreza vsoti obremenitve.

6.   Nedodelana vozila kategorij M2, M3, N2 in N3 brez nadgradnje so zasnovana tako, da proizvajalcem na naslednji stopnji omogočijo izpolnjevanje zahtev oddelkov 7 in 8 dela B in oddelkov 6 in 7 dela C Priloge I.

Člen 4

Določbe za ES-homologacijo tipa vozila glede na njegove mase in mere

1.   Proizvajalec ali njegov zastopnik homologacijskemu organu predloži vlogo za ES-homologacijo tipa vozila glede na njegove mase in mere.

2.   Vloga se sestavi v skladu z vzorcem opisnega lista iz dela A Priloge V.

3.   Za izračune porazdelitve mas proizvajalec homologacijskemu organu za vsako tehnično konfiguracijo v okviru tipa vozila, opredeljeno z nizi vrednosti ustreznih točk v Prilogi V, priskrbi podatke, potrebne za ugotovitev naslednjih mas:

| (a) | največje tehnično dovoljene mase obremenjenega vozila; |
| --- | --- |

(a)

največje tehnično dovoljene mase obremenjenega vozila;

| (b) | največje tehnično dovoljene mase na os ali na skupino osi; |
| --- | --- |

(b)

največje tehnično dovoljene mase na os ali na skupino osi;

| (c) | največje tehnično dovoljene mase vlečenega vozila; |
| --- | --- |

(c)

največje tehnično dovoljene mase vlečenega vozila;

| (d) | največje tehnično dovoljene mase v točkah spenjanja; |
| --- | --- |

(d)

največje tehnično dovoljene mase v točkah spenjanja;

| (e) | največje tehnično dovoljene mase skupine vozil. |
| --- | --- |

(e)

največje tehnično dovoljene mase skupine vozil.

Podatke se v dogovoru z homologacijskim organom priskrbi v tabelarični ali drugi primerni obliki.

4.   Če dodatna oprema znatno vpliva na mase in mere vozila, proizvajalec tehnični službi predloži mesto, maso in geometrični položaj težišča za osi dodatne opreme, ki se lahko vgradi v vozilo.

5.   Z odstopanjem od odstavka 4, če je dodatna oprema sestavljena iz več delov, nameščenih v različnih delih vozila, proizvajalec lahko tehnični službi predloži samo porazdelitev mase dodatne opreme na osi.

6.   Za skupine osi proizvajalec navede porazdelitev celotne obremenitve na skupino osi med posamezne osi te skupine.

Po potrebi proizvajalec navede formule porazdelitve ali izdela ustrezne diagrame porazdelitve.

7.   Če homologacijski organ ali tehnična služba ocenita, da je to potrebno, lahko zahtevata, da proizvajalec v pregled predloži vzorčno vozilo tipa, ki je v postopku homologacije.

8.   Proizvajalec vozila lahko homologacijskemu organu predloži vlogo za priznanje, da je vzmetenje enakovredno zračnemu vzmetenju.

Homologacijski organ prizna, da je vzmetenje enakovredno zračnemu vzmetenju, če so izpolnjene zahteve iz Priloge III.

Če tehnična služba prizna enakovrednost vzmetenja, izda poročilo o preskusu. Homologacijski organ poročilo o preskusu in tehnični opis vzmetenja priloži k certifikatu o ES-homologaciji.

9.   Če so izpolnjene zahteve iz prilog I do IV k tej uredbi, homologacijski organ podeli homologacijo v skladu s sistemom številčnega označevanja iz Priloge VII k Direktivi 2007/46/ES.

Država članica ne dodeli iste številke drugemu tipu vozila.

10.   Za namene odstavka 9 homologacijski organ izda certifikat o ES-homologaciji, sestavljen v skladu z vzorcem iz dela B Priloge V.

11.   Dovoljena odstopanja iz Dodatka 2 k Prilogi I se uporabljajo za namene člena 12(2) Direktive 2007/46/ES.

Člen 5

Največje dovoljene mase pri registraciji/med uporabo

1.   Za namene registracije in začetka uporabe vozil, homologiranih po tej uredbi, nacionalni organi za vsako varianto in izvedenko tipa vozila določijo naslednje mase, ki so dovoljene za nacionalni ali za mednarodni promet na podlagi Direktive 96/53/ES:

| (a) | največjo dovoljeno maso obremenjenega vozila pri registraciji/med uporabo; |
| --- | --- |

(a)

največjo dovoljeno maso obremenjenega vozila pri registraciji/med uporabo;

| (b) | največjo dovoljeno maso na os oziroma osi pri registraciji/med uporabo,; |
| --- | --- |

(b)

največjo dovoljeno maso na os oziroma osi pri registraciji/med uporabo,;

| (c) | največjo dovoljeno maso na skupino osi pri registraciji/med uporabo; |
| --- | --- |

(c)

največjo dovoljeno maso na skupino osi pri registraciji/med uporabo;

| (d) | največjo dovoljeno maso vlečenega vozila pri registraciji/med uporabo; |
| --- | --- |

(d)

največjo dovoljeno maso vlečenega vozila pri registraciji/med uporabo;

| (e) | največjo dovoljeno maso skupine vozil pri registraciji/med uporabo. |
| --- | --- |

(e)

največjo dovoljeno maso skupine vozil pri registraciji/med uporabo.

Nacionalni organi določijo postopek za določitev največjih dovoljenih mas pri registraciji/med uporabo iz prvega pododstavka. Imenujejo organ, pristojen za določanje navedenih mas in podrobno navedejo, katere podatke je treba predložiti navedenemu pristojnemu organu.

2.   Največje dovoljene mase pri registraciji/med uporabo, določene v skladu s postopkom iz odstavka 1, ne smejo presegati največjih mas iz člena 3(1).

3.   Pristojni organ se s proizvajalcem posvetuje glede porazdelitve mase na osi ali skupino osi, da se zagotovi pravilno delovanje sistemov vozila, zlasti zavornega in krmilnega sistema.

4.   Nacionalni organi pri določanju največjih dovoljenih mas pri registraciji/med uporabo zagotovijo, da so zahteve regulativnih aktov, navedenih v Prilogi IV in Prilogi XI k Direktivi 2007/46/ES še naprej izpolnjene.

5.   Kadar nacionalni organi ugotovijo, da zahteve enega od regulativnih aktov, navedenih v Prilogi IV in Prilogi XI k Direktivi 2007/46/ES, razen te uredbe, niso več izpolnjene, zahtevajo nove preskuse in da homologacijski organ, ki je podelil prvotno homologacijo na podlagi zadevnega regulativnega akta, podeli novo homologacijo oziroma razširitev homologacije.

Člen 6

Odstopanja

1.   Brez poseganja v člen 4(3) Direktive 96/53/ES se ES-homologacija lahko podeli za vozila z merami, ki presegajo zahteve te uredbe, namenjena za prevoz nedeljivega tovora. V takem primeru je v certifikatu o homologaciji in v certifikatu o skladnosti jasno navedeno, da je vozilo namenjeno samo za prevoz nedeljivega tovora.

2.   Države članice lahko podelijo homologacije po členih 23 in 24 Direktive 2007/46/ES za vozila, ki presegajo največje dovoljene mere, določene v točki 1.1 delov B, C in D Priloge I k tej uredbi.

Za homologacije po členu 23 Direktive 2007/46/ES veljajo količinske omejitve, določene v oddelku 3 dela A Priloge XII k navedeni direktivi.

Člen 7

Prehodne določbe

1.   Nacionalni organi dovolijo prodajo in začetek uporabe vozil, homologiranih pred datumom iz člena 13(2) Uredbe (ES) št. 661/2009, ter še naprej podeljujejo razširitve homologacij, ki so bile podeljene pod pogoji iz Direktive 92/21/EGS in Direktive 97/27/ES.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 ES-homologacije, podeljene na podlagi člena 7 Direktive 97/27/ES, prenehajo veljati na dan iz člena 19(1) Uredbe (ES) št. 661/2009.

Na zahtevo proizvajalca pa države članice v skladu s členom 27 Direktive 2007/46/ES lahko registrirajo in dovolijo začetek uporabe vozil zaključka serije, katerih ES-homologacija ni več veljavna.

3.   Od 10. januarja 2014 proizvajalci izdajo certifikate o skladnosti, ki so v skladu s to uredbo.

Do 9. januarja 2014 v vnosu 52 certifikata o skladnosti navedejo dejansko maso vozila, če ni navedena v drugem vnosu certifikata o skladnosti.

Člen 8

Spremembe Direktive 2007/46/ES

Priloge I, III, IX in XVI k Direktivi 2007/46/ES se spremenijo v skladu s Prilogo VI k tej uredbi.

Priloga XII k Direktivi 2007/46/ES se nadomesti s Prilogo VII k tej uredbi.

Člen 9

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Veljala bo za nove tipe vozil, za katere bo homologacija podeljena od 1. novembra 2012.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. decembra 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 200, 31.7.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 263, 9.10.2007, str. 1.

2

(3)  UL L 129, 14.5.1992, str. 1.

3

(4)  UL L 233, 25.8.1997, str. 1.

4

(5)  UL L 235, 17.9.1996, str. 59.

5

(6)  (COM(2011) 144).

6

(7)  UL L 227, 28.8.2010, str. 1.

7

(8)  UL L 351, 20.12.2008, str. 44.

8

(9)  UL L 255, 29.9.2010, str. 1.

9

(10)  UL L 183, 11.7.2008, str. 41.

10

(11)  UL L 124, 13.5.2011, str. 11.

11

---

SEZNAM PRILOG

| Priloga I | DEL A | : | Tehnične zahteve za vozila kategorij M1 in N1 |
| --- | --- | --- | --- |
| DEL B | : | Tehnične zahteve za vozila kategorij M2 in M3 |
| DEL C | : | Tehnične zahteve za vozila kategorij N2 in N3 |
| DEL D | : | Tehnične zahteve za vozila kategorije O |

Priloga I

DEL A

:

Tehnične zahteve za vozila kategorij M1 in N1

DEL B

:

Tehnične zahteve za vozila kategorij M2 in M3

DEL C

:

Tehnične zahteve za vozila kategorij N2 in N3

DEL D

:

Tehnične zahteve za vozila kategorije O

| Dodatek 1 | Seznam naprav in opreme, ki jih ni treba upoštevati pri določitvi zunanjih mer |
| --- | --- |
| Dodatek 2 | Dovoljena odstopanja za homologacijo in skladnost proizvodnje |
| Dodatek 3 | Podatki o manevrskih sposobnostih |

Dodatek 1

Seznam naprav in opreme, ki jih ni treba upoštevati pri določitvi zunanjih mer

Dodatek 2

Dovoljena odstopanja za homologacijo in skladnost proizvodnje

Dodatek 3

Podatki o manevrskih sposobnostih

Priloga II

Sposobnost terenskih vozil za premagovanje vzpona

Priloga III

Pogoji enakovrednosti vzmetenja z zračnim vzmetenjem

Priloga IV

Tehnične zahteve za vgradnjo dvižnih osi ali obremenljivih osi v vozilo

Priloga V

| DEL A | : | Opisni list |
| --- | --- | --- |
| DEL B | : | Certifikat o ES-homologaciji |

DEL A

:

Opisni list

DEL B

:

Certifikat o ES-homologaciji

Priloga VI

Spremembe Prilog I, III, IX in XVI k Direktivi 2007/46/ES

Priloga VII

Priloga XII k Direktivi 2007/46/ES

PRILOGA I

TEHNIČNE ZAHTEVE

DEL A

Vozila kategorij M1 in N1

1.   Največje dovoljene mere

| 1.1 | Mere ne presegajo naslednjih vrednosti:






  1.1.1 | Dolžina: 12,00 m. |
| --- | --- | --- |

1.1

Mere ne presegajo naslednjih vrednosti:

1.1.1

Dolžina: 12,00 m.

| 1.1.2 | Širina:








  (a) | : | M1 | : | 2,55 m; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (b) | : | N1 | : | 2,55 m; |
| (c) | : | N1 | : | 2,60 m za vozila, opremljena z nadgradnjo z najmanj 45 mm debelimi izoliranimi stenami iz Dodatka 2 dela C Priloge II k Direktivi 2007/46/ES. |

1.1.2

Širina:

(a)

:

M1

:

2,55 m;

(b)

:

N1

:

2,55 m;

(c)

:

N1

:

2,60 m za vozila, opremljena z nadgradnjo z najmanj 45 mm debelimi izoliranimi stenami iz Dodatka 2 dela C Priloge II k Direktivi 2007/46/ES.

| 1.1.3 | Višina: 4,00 m. |
| --- | --- |

1.1.3

Višina: 4,00 m.

| 1.2 | Za merjenje dolžine, širine in višine ima vozilo maso v stanju, pripravljenem za vožnjo, stoji na vodoravni in ravni površini, pnevmatike pa so napolnjene do tlaka, ki ga priporoča proizvajalec. |
| --- | --- |

1.2

Za merjenje dolžine, širine in višine ima vozilo maso v stanju, pripravljenem za vožnjo, stoji na vodoravni in ravni površini, pnevmatike pa so napolnjene do tlaka, ki ga priporoča proizvajalec.

| 1.3 | Pri določanju dolžine, širine in višine se ne upoštevajo le naprave in oprema iz Dodatka 1 te priloge. |
| --- | --- |

1.3

Pri določanju dolžine, širine in višine se ne upoštevajo le naprave in oprema iz Dodatka 1 te priloge.

2.   Porazdelitev mase

2.1   Seštevek največjih tehnično dovoljenih mas na osi ni manjši od največje tehnično dovoljene mase obremenjenega vozila.

2.2   Največja tehnično dovoljena masa obremenjenega vozila ni manjša od mase vozila, pripravljenega za vožnjo, ki se ji prišteje masa potnikov, masa dodatne opreme in masa naprave za spenjanje, če ni vključena v maso vozila, pripravljenega za vožnjo.

2.3   Če je vozilo obremenjeno do največje tehnično dovoljene mase, masa na nobeno os ne presega največje tehnično dovoljene mase za zadevno os.

2.4   Če je vozilo obremenjeno do največje tehnično dovoljenje mase, masa na prednjo os v nobenem primeru ni manjša od 30 % največje tehnično dovoljene mase obremenjenega vozila.

2.4.1   Če je vozilo obremenjeno do največje tehnično dovoljenje mase, povečane za največjo tehnično dovoljeno maso v točki spenjanja, masa na prednjo os v nobenem primeru ni manjša od 20 % največje tehnično dovoljene mase obremenjenega vozila.

2.5   Če je vozilo opremljeno z demontažnimi sedeži, mora biti pri postopku preverjanja vgrajeno največje število sedežnih mest.

2.6   Za preverjanje zahtev, določenih v točkah 2.2, 2.3 in 2.4:

| (a) | se sedeži nastavijo, kakor je predpisano v točki 2.6.1; |
| --- | --- |

(a)

se sedeži nastavijo, kakor je predpisano v točki 2.6.1;

| (b) | mase potnikov, koristna nosilnost in masa dodatne opreme so porazdeljene, kakor je predpisano v točkah 2.6.2 do 2.6.4.2.3. |
| --- | --- |

(b)

mase potnikov, koristna nosilnost in masa dodatne opreme so porazdeljene, kakor je predpisano v točkah 2.6.2 do 2.6.4.2.3.

2.6.1   Nastavitev sedežev

2.6.1.1   Če so sedeži nastavljivi, se pomaknejo v skrajno zadnjo lego.

2.6.1.2   Če je sedež mogoče nastaviti tudi drugače (navpično, z naklonom, na naslonu sedeža itd.), se izbere lega nastavitve, kot jo je določil proizvajalec.

2.6.1.3   Pri vzmetnih sedežih je treba sedež blokirati v legi, kakršno je določil proizvajalec.

2.6.2   Porazdelitev mase potnikov

2.6.2.1   Vsak potnik predstavlja maso 75 kg.

2.6.2.2   Masa vsakega potnika je na referenčni točki sedeža (t. j. „točka R“ sedeža)

2.6.2.3   Pri vozilih za posebne namene se zahteva točke 2.6.2.2 uporablja smiselno (na primer pri reševalnem vozilu masa poškodovane osebe, ki leži na nosilih).

2.6.3   Porazdelitev mase dodatne opreme

2.6.3.1   Masa dodatne opreme je porazdeljena v skladu s specifikacijami proizvajalca.

2.6.4   Porazdelitev koristne nosilnosti

2.6.4.1   Vozila M1

| 2.6.4.1.1 | Pri vozilih M1 je koristna nosilnost porazdeljena v skladu s specifikacijami proizvajalca v dogovoru s tehnično službo. |
| --- | --- |

2.6.4.1.1

Pri vozilih M1 je koristna nosilnost porazdeljena v skladu s specifikacijami proizvajalca v dogovoru s tehnično službo.

| 2.6.4.1.2 | Pri bivalnih vozilih najmanjša koristna nosilnost (PM) izpolnjuje naslednjo zahtevo:



  Pri čemer je:






  „n“ | največje število potnikov plus voznik |
| --- | --- | --- |
| „L“ | skupna dolžina vozila v metrih |

2.6.4.1.2

Pri bivalnih vozilih najmanjša koristna nosilnost (PM) izpolnjuje naslednjo zahtevo:

Formula

Pri čemer je:

„n“

največje število potnikov plus voznik

„L“

skupna dolžina vozila v metrih

2.6.4.2   Vozila N1

| 2.6.4.2.1 | Pri vozilih z nadgradnjo je koristna nosilnost enakomerno porazdeljena po površini za nakladanje; |
| --- | --- |

2.6.4.2.1

Pri vozilih z nadgradnjo je koristna nosilnost enakomerno porazdeljena po površini za nakladanje;

| 2.6.4.2.2 | pri vozilih brez nadgradnje (npr. šasija s kabino) proizvajalec navede skrajne dovoljene položaje težišča koristne nosilnosti, povečane za maso opreme, namenjene namestitvi blaga (npr. nadgradnja, posoda za gorivo itd.) (na primer: od 0,50 m do 1,30 m pred prvo zadnjo osjo); |
| --- | --- |

2.6.4.2.2

pri vozilih brez nadgradnje (npr. šasija s kabino) proizvajalec navede skrajne dovoljene položaje težišča koristne nosilnosti, povečane za maso opreme, namenjene namestitvi blaga (npr. nadgradnja, posoda za gorivo itd.) (na primer: od 0,50 m do 1,30 m pred prvo zadnjo osjo);

| 2.6.4.2.3 | pri vozilih, v katera bo vgrajena sedlasta sklopka, proizvajalec navede najmanjšo in največjo oddaljenost centra sedla. |
| --- | --- |

2.6.4.2.3

pri vozilih, v katera bo vgrajena sedlasta sklopka, proizvajalec navede najmanjšo in največjo oddaljenost centra sedla.

2.7   Dodatne zahteve za vozila, ki lahko vlečejo priklopnik

2.7.1   Uporabljajo se zahteve iz točk 2.2, 2.3 in 2.4 ob upoštevanju mase naprave za spenjanje in največje tehnično dovoljene mase v točki spenjanja.

2.7.2   Brez poseganja v zahteve točke 2.4 največja tehnično dovoljena masa na zadnje osi ne sme biti presežena za več kot 15 %.

2.7.2.1   Kadar je največja tehnično dovoljena masa na zadnje osi presežena za manj kot 15 %, se uporabljajo zahteve točke 5.2 Priloge II k Uredbi Komisije (EU) št. 458/2011 (1).

2.7.2.2   V državah članicah, kjer zakonodaja o cestnem prometu to dovoljuje, proizvajalec lahko v ustrezni dokumentaciji, na primer v priročniku za lastnika ali navodilih za vzdrževanje, navede, da je največja tehnično dovoljena masa obremenjenega vozila lahko presežena za največ 10 % oziroma za 100 kg, glede na to, katera vrednost je manjša.

Ta toleranca velja samo v primeru vleke priklopnega vozila v pogojih, navedenih v točki 2.7.2.1, če je delovna hitrost omejena na 100 km/h ali manj.

3.   Masa vlečenega vozila in masa na napravo za spenjanje

3.1   Za največjo tehnično dovoljeno maso vlečenega vozila se uporabljajo naslednje zahteve:

3.1.1   Priklopno vozilo z delovno zavoro

| 3.1.1.1 | Največja tehnično dovoljena masa vlečenega vozila je najmanjša od naslednjih vrednosti:






  (a) | največja tehnično dovoljena masa vlečenega vozila na podlagi konstrukcijskih lastnosti vozila in trdnosti naprave za spenjanje; |
| --- | --- | --- |

3.1.1.1

Največja tehnično dovoljena masa vlečenega vozila je najmanjša od naslednjih vrednosti:

(a)

največja tehnično dovoljena masa vlečenega vozila na podlagi konstrukcijskih lastnosti vozila in trdnosti naprave za spenjanje;

| (b) | največja tehnično dovoljena masa obremenjenega vlečnega vozila; |
| --- | --- |

(b)

največja tehnično dovoljena masa obremenjenega vlečnega vozila;

| (c) | 1,5-kratnik največje tehnično dovoljene mase obremenjenega vlečnega vozila v primeru terenskega vozila, kot je opredeljeno v Prilogi II k Direktivi 2007/46/ES. |
| --- | --- |

(c)

1,5-kratnik največje tehnično dovoljene mase obremenjenega vlečnega vozila v primeru terenskega vozila, kot je opredeljeno v Prilogi II k Direktivi 2007/46/ES.

| 3.1.1.2 | Največja tehnično dovoljena masa vlečenega vozila v nobenem primeru ne sme presegati 3 500 kg. |
| --- | --- |

3.1.1.2

Največja tehnično dovoljena masa vlečenega vozila v nobenem primeru ne sme presegati 3 500 kg.

3.1.2   Priklopno vozilo brez delovne zavore

| 3.1.2.1 | Dovoljena masa vlečenega vozila je najmanjša od naslednjih vrednosti:






  (a) | največja tehnično dovoljena masa vlečenega vozila na podlagi konstrukcijskih lastnosti vozila in trdnosti naprave za spenjanje; |
| --- | --- | --- |

3.1.2.1

Dovoljena masa vlečenega vozila je najmanjša od naslednjih vrednosti:

(a)

največja tehnično dovoljena masa vlečenega vozila na podlagi konstrukcijskih lastnosti vozila in trdnosti naprave za spenjanje;

| (b) | polovica mase vlečnega vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo. |
| --- | --- |

(b)

polovica mase vlečnega vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo.

| 3.1.2.2 | Največja tehnično dovoljena masa vlečenega vozila v nobenem primeru ne sme presegati 750 kg. |
| --- | --- |

3.1.2.2

Največja tehnično dovoljena masa vlečenega vozila v nobenem primeru ne sme presegati 750 kg.

3.2   Največja tehnično dovoljena masa v točki spenjanja ni manj kot 4 % največje dovoljene mase vlečenega vozila in ne manj kot 25 kg.

3.3   Proizvajalec v priročniku za lastnika podrobno opredeli največjo tehnično dovoljeno maso v točki spenjanja, točke vgradnje naprave za spenjanje na vlečno vozilo in največji dovoljeni zadnji previs točke spenjanja.

3.4   Največje tehnično dovoljene mase vlečenega vozila se ne opredeli s sklicevanjem na število potnikov.

4.   Masa skupine vozil

Največja tehnično dovoljena masa skupine vozil ne sme presegati vsote največje tehnično dovoljenje mase obremenjenega vozila in največje tehnično dovoljene mase vlečenega vozila.

Formula

5.   Možnost speljevanja v klanec

| 5.1 | Vlečno vozilo mora biti sposobno speljati skupino vozil petkrat v petih minutah v klanec z najmanj 12-odstotnim naklonom. |
| --- | --- |

5.1

Vlečno vozilo mora biti sposobno speljati skupino vozil petkrat v petih minutah v klanec z najmanj 12-odstotnim naklonom.

| 5.2 | Pri opravljanju preskusa, opisanega v točki 5.1, je obremenitev vlečnega vozila in priklopnega vozila enaka največji tehnično dovoljeni masi skupine vozil. |
| --- | --- |

5.2

Pri opravljanju preskusa, opisanega v točki 5.1, je obremenitev vlečnega vozila in priklopnega vozila enaka največji tehnično dovoljeni masi skupine vozil.

DEL B

Vozila kategorij M2 in M3

1.   Največje dovoljene mere

| 1.1 | Mere ne presegajo naslednjih vrednosti:






  1.1.1 | Dolžina






  (a) | vozilo z dvema osema in enim delom: 13,50 m; |
| --- | --- | --- | --- |

1.1

Mere ne presegajo naslednjih vrednosti:

1.1.1

Dolžina

(a)

vozilo z dvema osema in enim delom: 13,50 m;

| (b) | vozilo s tremi ali več osmi in enim delom: 15 m; |
| --- | --- |

(b)

vozilo s tremi ali več osmi in enim delom: 15 m;

| (c) | zgibno vozilo: 18,75 m. |
| --- | --- |

(c)

zgibno vozilo: 18,75 m.

| 1.1.2 | Širina: 2,55 m. |
| --- | --- |

1.1.2

Širina: 2,55 m.

| 1.1.3 | Višina: 4,00 m. |
| --- | --- |

1.1.3

Višina: 4,00 m.

| 1.2 | Za merjenje dolžine, širine in višine ima vozilo maso v stanju, pripravljenem za vožnjo, stoji na vodoravni in ravni površini, pnevmatike pa so napolnjene do tlaka, ki ga priporoča proizvajalec. |
| --- | --- |

1.2

Za merjenje dolžine, širine in višine ima vozilo maso v stanju, pripravljenem za vožnjo, stoji na vodoravni in ravni površini, pnevmatike pa so napolnjene do tlaka, ki ga priporoča proizvajalec.

| 1.3 | Pri določanju dolžine, širine in višine se ne upoštevajo le naprave in oprema iz Dodatka 1 te priloge. |
| --- | --- |

1.3

Pri določanju dolžine, širine in višine se ne upoštevajo le naprave in oprema iz Dodatka 1 te priloge.

2.   Porazdelitev mase za vozila, opremljena z nadgradnjo

2.1   Postopek izračuna

Oznake:

| „M“ | največja tehnično dovoljena masa obremenjenega vozila, |
| --- | --- |
| „TM“ | največja tehnično dovoljena masa vlečenega vozila, |
| „MC“ | največja tehnično dovoljena masa skupine vozil, |
| „mi“ | največja tehnično dovoljena masa na posamično os, označena z „i“, pri čemer ima „i“ vrednost od 1 do vrednosti skupnega števila osi vozila, |
| „mc“ | največja tehnično dovoljena masa v točki spenjanja, |
| „μj“ | največja tehnično dovoljena masa na skupino osi, označena z „j“, pri čemer ima „j“ vrednost od 1 do vrednosti skupnega števila skupin osi. |

„M“

največja tehnično dovoljena masa obremenjenega vozila,

„TM“

največja tehnično dovoljena masa vlečenega vozila,

„MC“

največja tehnično dovoljena masa skupine vozil,

„mi“

največja tehnično dovoljena masa na posamično os, označena z „i“, pri čemer ima „i“ vrednost od 1 do vrednosti skupnega števila osi vozila,

„mc“

največja tehnično dovoljena masa v točki spenjanja,

„μj“

največja tehnično dovoljena masa na skupino osi, označena z „j“, pri čemer ima „j“ vrednost od 1 do vrednosti skupnega števila skupin osi.

2.1.1   Opraviti je treba ustrezne izračune za zagotovitev, da so za vsako tehnično konfiguracijo za tip izpolnjene zahteve v nadaljevanju.

2.1.2   Pri vozilih, opremljenih z obremenljivimi osmi, se izračuni v nadaljevanju opravijo ob obremenitvi vzmetenja osi kot pri običajnem stanju delovanja.

2.2   Splošne zahteve

2.2.1   Seštevek največjih tehnično dovoljenih mas na posamično os in največjih tehnično dovoljenih mas na skupino osi ne sme biti manjši od največje tehnično dovoljene mase obremenjenega vozila.

Formula

2.2.2   Masa vozila, pripravljenega za vožnjo, ki se ji prištejejo masa dodatne opreme, masa potnikov, masi „WP“ in „B“ iz točke 2.2.3, masa naprave za spenjanje, če ni vključena v masi vozila, pripravljenega za vožnjo in največja tehnično dovoljena masa v točki spenjanja ne presega največje tehnično dovoljene mase obremenjenega vozila.

2.2.3   Porazdelitev obremenitve

2.2.3.1   Oznake:

| „P“ | število sedežnih mest, ki ne vključuje voznika in člana (članov) posadke, |
| --- | --- |
| „Q“ | masa enega potnika v kg, |
| „Qc“ | masa enega člana posadke v kg, |
| „S1“ | površina v m2 za stoječe potnike, |
| „SP“ | število stoječih potnikov po podatkih proizvajalca, |
| „Ssp“ | Ocenjen prostor za enega stoječega potnika v m2, |
| „WP“ | število prostorov za invalidske vozičke, pomnoženo z 250 kg, ki ustreza masi invalidskega vozička in uporabnika, |
| „V“ | celotna prostornina prtljažnega prostora v m3, vključno s prostori za prtljago, prtljažniki in prtljažniki za smuči, |
| „B“ | največja dovoljena masa prtljage v kg po podatkih proizvajalca, vključno z morebitno največjo dovoljeno maso („B“), ki se lahko prevaža v prtljažniku za smuči. |

„P“

število sedežnih mest, ki ne vključuje voznika in člana (članov) posadke,

„Q“

masa enega potnika v kg,

„Qc“

masa enega člana posadke v kg,

„S1“

površina v m2 za stoječe potnike,

„SP“

število stoječih potnikov po podatkih proizvajalca,

„Ssp“

Ocenjen prostor za enega stoječega potnika v m2,

„WP“

število prostorov za invalidske vozičke, pomnoženo z 250 kg, ki ustreza masi invalidskega vozička in uporabnika,

„V“

celotna prostornina prtljažnega prostora v m3, vključno s prostori za prtljago, prtljažniki in prtljažniki za smuči,

„B“

največja dovoljena masa prtljage v kg po podatkih proizvajalca, vključno z morebitno največjo dovoljeno maso („B“), ki se lahko prevaža v prtljažniku za smuči.

2.2.3.2   Masa Q in Qc sedečih potnikov je na referenčnih točkah sedeža (t. j. „točka R“ sedeža).

2.2.3.3   Masa, ki ustreza številu stoječih potnikov SP mase Q je enakomerno porazdeljena po površini, ki je na voljo za stoječe potnike S1.

2.2.3.4   Kjer je to primerno, je masa WP enakomerno porazdeljena po vsakem prostoru za invalidski voziček.

2.2.3.5   Masa, enaka B (kg), je enakomerno porazdeljena v prostorih za prtljago.

2.2.3.6   Masa, enaka B (kg), je v težišču prtljažnika za smuči.

2.2.3.7   Največja tehnično dovoljena masa v točki spenjanja je v točki spenjanja, katere zadnji previs navede proizvajalec vozila.

2.2.3.8   Vrednosti Q in vrednosti Ssp

| Razred vozila | Q (kg) | Ssp (m2) |
| --- | --- | --- |
| Razreda I in A | 68 | 0,125 m2 |
| Razred II | 71 | 0,15 m2 |
| Razreda III in B | 71 | Ni relevantno |

Razred vozila

Q (kg)

Ssp (m2)

Razreda I in A

68

0,125 m2

Razred II

71

0,15 m2

Razreda III in B

71

Ni relevantno

Masa vsakega člana posadke je 75 kg.

2.2.3.9   Število stoječih potnikov ne presega vrednosti S1/Ssp, pri čemer je Ssp ocenjeni prostor, namenjen za enega stoječega potnika in predpisan v preglednici v točki 2.2.3.8.

2.2.3.10   Vrednost največje dovoljene masa prtljage je vsaj: Formula

2.2.4   Izračuni

2.2.4.1   Zahteve točke 2.2.2 se preverijo v vseh konfiguracijah notranje opreme.

2.2.4.2   V pogojih iz točke 2.2.3 masa na nobeno posamezno os ali skupino osi ne presega največje tehnično dovoljene mase na navedeno os ali skupino osi.

2.2.4.3   Pri vozilih, opremljenih s spremenljivo razporeditvijo sedežev, površino, ki je na voljo stoječim potnikom (S1), in opremljenih za prevoz invalidskih vozičkov, se izpolnjevanje zahtev iz točk 2.2.2 in 2.2.4.2 preveri za vsakega od naslednjih pogojev:

| (a) | zasedejo se vsi razpoložljivi sedeži, nato preostala površina za stoječe potnike (do zasedenosti stojišč, kot jo določi proizvajalec, če je dosežena) in, če še ostane prostor, prostori za invalidske vozičke; |
| --- | --- |

(a)

zasedejo se vsi razpoložljivi sedeži, nato preostala površina za stoječe potnike (do zasedenosti stojišč, kot jo določi proizvajalec, če je dosežena) in, če še ostane prostor, prostori za invalidske vozičke;

| (b) | zasedejo se vsa razpoložljiva stojišča (do zasedenosti stojišč, kot jo določi proizvajalec), nato preostali sedeži za sedeče potnike in, če še ostane prostor, prostori za invalidske vozičke; |
| --- | --- |

(b)

zasedejo se vsa razpoložljiva stojišča (do zasedenosti stojišč, kot jo določi proizvajalec), nato preostali sedeži za sedeče potnike in, če še ostane prostor, prostori za invalidske vozičke;

| (c) | zasedejo se vsi razpoložljivi prostori za invalidske vozičke, nato preostala površina za stoječe potnike (do zasedenosti stojišč, kot jo določi proizvajalec, če je dosežena) in potem preostali razpoložljivi sedeži. |
| --- | --- |

(c)

zasedejo se vsi razpoložljivi prostori za invalidske vozičke, nato preostala površina za stoječe potnike (do zasedenosti stojišč, kot jo določi proizvajalec, če je dosežena) in potem preostali razpoložljivi sedeži.

2.2.5   Če je vozilo obremenjeno tako, kot je opisano v točki 2.2.2, masa, ki ustreza obremenitvi na prednji krmiljeni osi (oseh) nikakor ne sme biti manjša od 20 % največje tehnično dovoljene masa obremenjenega vozila „M“.

2.2.6   Če je za vozilo potrebna homologacija za več kot en razred, se pri vsakem razredu uporabijo zahteve oddelka 2.

3.   Vlečna zmogljivost

| 3.1 | Največja tehnično dovoljena masa skupine vozil ne sme presegati vsote največje tehnično dovoljenje mase obremenjenega vozila in največje tehnično dovoljene mase vlečenega vozila. |
| --- | --- |

3.1

Največja tehnično dovoljena masa skupine vozil ne sme presegati vsote največje tehnično dovoljenje mase obremenjenega vozila in največje tehnično dovoljene mase vlečenega vozila.

Formula

| 3.2 | Največja tehnično dovoljena masa vlečenega vozila ne presega 3 500 kg. |
| --- | --- |

3.2

Največja tehnično dovoljena masa vlečenega vozila ne presega 3 500 kg.

4.   Največja tehnično dovoljena masa v točki spenjanja

| 4.1 | Največja tehnično dovoljena masa v točki spenjanja je enaka najmanj 4 % največje tehnično dovoljene mase vlečenega vozila oziroma 25 kg, kar je višje. |
| --- | --- |

4.1

Največja tehnično dovoljena masa v točki spenjanja je enaka najmanj 4 % največje tehnično dovoljene mase vlečenega vozila oziroma 25 kg, kar je višje.

| 4.2 | Proizvajalec v priročniku za lastnika podrobno opredeli pogoje za vgradnjo naprave za spenjanje na motorno vozilo. |
| --- | --- |

4.2

Proizvajalec v priročniku za lastnika podrobno opredeli pogoje za vgradnjo naprave za spenjanje na motorno vozilo.

| 4.2.1 | Kjer je to primerno, pogoji iz točke 4.2 vključujejo največjo tehnično dovoljeno maso v točki spenjanja vlečnega vozila, največjo dovoljeno maso naprave za spenjanje, točke vgradnje naprave za spenjanje in največji dovoljeni zadnji previs naprave za spenjanje. |
| --- | --- |

4.2.1

Kjer je to primerno, pogoji iz točke 4.2 vključujejo največjo tehnično dovoljeno maso v točki spenjanja vlečnega vozila, največjo dovoljeno maso naprave za spenjanje, točke vgradnje naprave za spenjanje in največji dovoljeni zadnji previs naprave za spenjanje.

5.   Sposobnost speljevanja v klanec

| 5.1 | Vozila za vleko priklopnih vozil morajo biti sposobna speljati petkrat v petih minutah v klanec z najmanj 12-odstotnim naklonom. |
| --- | --- |

5.1

Vozila za vleko priklopnih vozil morajo biti sposobna speljati petkrat v petih minutah v klanec z najmanj 12-odstotnim naklonom.

| 5.2 | Pri opravljanju preskusa, opisanega v točki 5.1, je obremenitev vlečnega vozila in priklopnega vozila enaka največji tehnično dovoljeni masi skupine vozil. |
| --- | --- |

5.2

Pri opravljanju preskusa, opisanega v točki 5.1, je obremenitev vlečnega vozila in priklopnega vozila enaka največji tehnično dovoljeni masi skupine vozil.

6.   Moč motorja

| 6.1 | Motor mora imeti izhodno moč vsaj 5 kW/t največje tehnično dovoljene mase skupine vozil ali največje tehnično dovoljene mase obremenjenega samega vozila (brez priklopnega vozila), če vozilo ni namenjeno vleki priklopnega vozila. |
| --- | --- |

6.1

Motor mora imeti izhodno moč vsaj 5 kW/t največje tehnično dovoljene mase skupine vozil ali največje tehnično dovoljene mase obremenjenega samega vozila (brez priklopnega vozila), če vozilo ni namenjeno vleki priklopnega vozila.

| 6.2 | Moč motorja se meri v skladu z Direktivo Sveta 80/1269/EGS (2) ali s Pravilnikom UN/ECE št. 85 (3). |
| --- | --- |

6.2

Moč motorja se meri v skladu z Direktivo Sveta 80/1269/EGS (2) ali s Pravilnikom UN/ECE št. 85 (3).

7.   Manevrske sposobnosti

| 7.1 | Vozilo je zmožno manevrirati na obe strani, in sicer napraviti popolno krožno pot 360°, kot je prikazano na sliki 1 v Dodatku 3 k tej prilogi, tako da nobena zunanja točka na vozilu ne sega čez zunanji oziroma notranji obod teh krogov. |
| --- | --- |

7.1

Vozilo je zmožno manevrirati na obe strani, in sicer napraviti popolno krožno pot 360°, kot je prikazano na sliki 1 v Dodatku 3 k tej prilogi, tako da nobena zunanja točka na vozilu ne sega čez zunanji oziroma notranji obod teh krogov.

| 7.1.1 | Preskus se opravi z neobremenjenih vozilom (t. j. z maso v stanju, pripravljenem za vožnjo) in z vozilom, obremenjenim do največje tehnično dovoljene mase. |
| --- | --- |

7.1.1

Preskus se opravi z neobremenjenih vozilom (t. j. z maso v stanju, pripravljenem za vožnjo) in z vozilom, obremenjenim do največje tehnično dovoljene mase.

| 7.1.2 | Za namene točke 7.1 se deli, ki lahko štrlijo prek širine vozila iz Dodatka 1 k tej prilogi, ne upoštevajo. |
| --- | --- |

7.1.2

Za namene točke 7.1 se deli, ki lahko štrlijo prek širine vozila iz Dodatka 1 k tej prilogi, ne upoštevajo.

| 7.2 | Za vozila, opremljena z obremenljivimi osmi, se zahteva točke 7.1 uporablja tudi med uporabo obremenljivih osi. |
| --- | --- |

7.2

Za vozila, opremljena z obremenljivimi osmi, se zahteva točke 7.1 uporablja tudi med uporabo obremenljivih osi.

| 7.3 | Zahteve oddelka 7.1 se preverijo kot sledi:






  7.3.1 | vozilo manevrira znotraj območja, omejenega z dvema koncentričnima krogoma, od katerih ima zunanji polmer 12,50 m, notranji pa 5,30 m |
| --- | --- | --- |

7.3

Zahteve oddelka 7.1 se preverijo kot sledi:

7.3.1

vozilo manevrira znotraj območja, omejenega z dvema koncentričnima krogoma, od katerih ima zunanji polmer 12,50 m, notranji pa 5,30 m

| 7.3.2 | sprednja zunanja točka motornega vozila se vodi vzdolž obrisa zunanjega kroga (glej sliko 1 v Dodatku 3 k tej prilogi). |
| --- | --- |

7.3.2

sprednja zunanja točka motornega vozila se vodi vzdolž obrisa zunanjega kroga (glej sliko 1 v Dodatku 3 k tej prilogi).

8.   Obrat proti zadnjemu delu

8.1   Vozilo z enim delom

8.1.1   Vozilo se preskusi v skladu z laboratorijsko preskusno metodo, opisano v točki 8.1.2.

8.1.2   Laboratorijska preskusna metoda

Pri vozilu, ki miruje, se navpična ravnina, ki se dotika strani vozila, obrnjene proti zunanjemu robu kroga, določi s črto, označeno na tleh.

Vozilo se iz ravne črte premakne v območje kroga, opisano na sliki 1 s sprednjimi kolesi obrnjenimi tako, da sprednja zunanja točka sledi obrisu zunanjega kroga (glej sliko 2a v Dodatku 3 k tej prilogi).

8.1.3   Masa vozila je v stanju, pripravljenem za vožnjo.

8.1.4   Največji obrat proti zadnjemu delu ne presega 0,60 m.

8.2   Vozila s dvema ali več deli

8.2.1   Zahteve iz točke 8.1 se smiselno uporabljajo za vozila z dvema ali več deli.

V takem primeru sta dva ali več togih delov poravnana z ravnino, kakor je prikazano na sliki 2b v Dodatku 3 k tej prilogi.

DEL C

Vozila kategorij N2 in N3

1.   Največje dovoljene mere

| 1.1 | Mere ne presegajo naslednjih vrednosti:






  1.1.1 | Dolžina: 12,00 m. |
| --- | --- | --- |

1.1

Mere ne presegajo naslednjih vrednosti:

1.1.1

Dolžina: 12,00 m.

| 1.1.2 | Širina:






  (a) | 2,55 m za vsako vozilo; |
| --- | --- | --- |

1.1.2

Širina:

(a)

2,55 m za vsako vozilo;

| (b) | 2,60 m za vozila, opremljena z nadgradnjo z najmanj 45 mm debelimi izoliranimi stenami iz Dodatka 2 Priloge II k Direktivi 2007/46/ES. |
| --- | --- |

(b)

2,60 m za vozila, opremljena z nadgradnjo z najmanj 45 mm debelimi izoliranimi stenami iz Dodatka 2 Priloge II k Direktivi 2007/46/ES.

| 1.1.3 | Višina: 4,00 m. |
| --- | --- |

1.1.3

Višina: 4,00 m.

| 1.2 | Za merjenje dolžine, širine in višine ima vozilo maso v stanju, pripravljenem za vožnjo, stoji na vodoravni in ravni površini, pnevmatike pa so napolnjene do tlaka, ki ga priporoča proizvajalec. |
| --- | --- |

1.2

Za merjenje dolžine, širine in višine ima vozilo maso v stanju, pripravljenem za vožnjo, stoji na vodoravni in ravni površini, pnevmatike pa so napolnjene do tlaka, ki ga priporoča proizvajalec.

| 1.3 | Pri določanju dolžine, širine in višine se ne upoštevajo le naprave in oprema iz Dodatka 1 te priloge. |
| --- | --- |

1.3

Pri določanju dolžine, širine in višine se ne upoštevajo le naprave in oprema iz Dodatka 1 te priloge.

2.   Porazdelitev mase za vozila, opremljena z nadgradnjo

2.1.   Postopek izračuna

Oznake:

| „M“ | največja tehnično dovoljena masa obremenjenega vozila, |
| --- | --- |
| „TM“ | največja tehnično dovoljena masa vlečenega vozila, |
| „MC“ | največja tehnično dovoljena masa skupine vozil, |
| „mi“ | največja tehnično dovoljena masa na posamično os, označena z „i“, pri čemer ima „i“ vrednost od 1 do vrednosti skupnega števila osi vozila, |
| „mc“ | največja tehnično dovoljena masa v točki spenjanja, |
| „μj“ | največja tehnično dovoljena masa na skupino osi, označena z „j“, pri čemer ima „j“ vrednost od 1 do vrednosti skupnega števila skupin osi. |

„M“

največja tehnično dovoljena masa obremenjenega vozila,

„TM“

največja tehnično dovoljena masa vlečenega vozila,

„MC“

največja tehnično dovoljena masa skupine vozil,

„mi“

največja tehnično dovoljena masa na posamično os, označena z „i“, pri čemer ima „i“ vrednost od 1 do vrednosti skupnega števila osi vozila,

„mc“

največja tehnično dovoljena masa v točki spenjanja,

„μj“

največja tehnično dovoljena masa na skupino osi, označena z „j“, pri čemer ima „j“ vrednost od 1 do vrednosti skupnega števila skupin osi.

| 2.1.1 | Opraviti je treba ustrezne izračune za zagotovitev, da so za vsako tehnično konfiguracijo za tip izpolnjene zahteve iz točk 2.2 in 2.3. |
| --- | --- |

2.1.1

Opraviti je treba ustrezne izračune za zagotovitev, da so za vsako tehnično konfiguracijo za tip izpolnjene zahteve iz točk 2.2 in 2.3.

| 2.1.2 | Pri vozilih, opremljenih z obremenljivimi osmi, se izračuni, ki jih zahtevata točki 2.2 in 2.3, opravijo ob obesitvi obremenljivih osi kot pri običajnem stanju vožnje. |
| --- | --- |

2.1.2

Pri vozilih, opremljenih z obremenljivimi osmi, se izračuni, ki jih zahtevata točki 2.2 in 2.3, opravijo ob obesitvi obremenljivih osi kot pri običajnem stanju vožnje.

| 2.1.3 | Pri vozilih, opremljenih z dvižnimi osmi, se izračuni, ki jih zahtevata točki 2.2 in 2.3, opravijo ob spuščenih oseh. |
| --- | --- |

2.1.3

Pri vozilih, opremljenih z dvižnimi osmi, se izračuni, ki jih zahtevata točki 2.2 in 2.3, opravijo ob spuščenih oseh.

2.2   Splošne zahteve

| 2.2.1 | Seštevek največjih tehnično dovoljenih mas na posamično os in največjih tehnično dovoljenih mas na skupine osi ne sme biti manjši od tehnično dovoljene mase obremenjenega vozila. |
| --- | --- |

2.2.1

Seštevek največjih tehnično dovoljenih mas na posamično os in največjih tehnično dovoljenih mas na skupine osi ne sme biti manjši od tehnično dovoljene mase obremenjenega vozila.

Formula

| 2.2.2 | Za vsako skupino osi, označeno z „j“, vsota največjih tehnično dovoljenih mas na njene osi ne sme biti manjša od največje tehnično dovoljene mase na skupino osi.
  Razen tega nobena od mas mi ne sme biti manjša od dela μj, ki deluje na os „i“, kot je določeno s porazdelitvijo mase za to skupino osi. |
| --- | --- |

2.2.2

Za vsako skupino osi, označeno z „j“, vsota največjih tehnično dovoljenih mas na njene osi ne sme biti manjša od največje tehnično dovoljene mase na skupino osi.

Razen tega nobena od mas mi ne sme biti manjša od dela μj, ki deluje na os „i“, kot je določeno s porazdelitvijo mase za to skupino osi.

2.3   Posebne zahteve

| 2.3.1 | Masa vozila, pripravljenega za vožnjo, ki se ji prištejejo masa dodatne opreme, masa potnikov, masa naprave za spenjanje, če ni vključena v masi vozila, pripravljenega za vožnjo in največja tehnično dovoljena masa v točki spenjanja ne presega največje tehnično dovoljene mase obremenjenega vozila. |
| --- | --- |

2.3.1

Masa vozila, pripravljenega za vožnjo, ki se ji prištejejo masa dodatne opreme, masa potnikov, masa naprave za spenjanje, če ni vključena v masi vozila, pripravljenega za vožnjo in največja tehnično dovoljena masa v točki spenjanja ne presega največje tehnično dovoljene mase obremenjenega vozila.

| 2.3.2 | Če je vozilo obremenjeno do največje tehnično dovoljenje mase, masa, porazdeljena na osi „i“, ne presega mase mi na tej osi in masa na skupino osi „j“ ne presega mase μj. |
| --- | --- |

2.3.2

Če je vozilo obremenjeno do največje tehnično dovoljenje mase, masa, porazdeljena na osi „i“, ne presega mase mi na tej osi in masa na skupino osi „j“ ne presega mase μj.

| 2.3.3 | Zahteve točke 2.3.2 morajo biti izpolnjene v naslednjih konfiguracijah obremenitve:






  2.3.3.1 | Enakomerna porazdelitev koristne nosilnosti:
  vozilo ima maso v stanju, pripravljenem za vožnjo, ki se ji prištejejo masa dodatne opreme, masa potnikov na referenčnih točkah sedeža, masa naprave za spenjanje, (če ni vključena v masi vozila, pripravljenega za vožnjo), največja tehnično dovoljena masa v točki spenjanja in koristna nosilnost, ki je enakomerno porazdeljena po prostoru za tovor. |
| --- | --- | --- |

2.3.3

Zahteve točke 2.3.2 morajo biti izpolnjene v naslednjih konfiguracijah obremenitve:

2.3.3.1

Enakomerna porazdelitev koristne nosilnosti:

vozilo ima maso v stanju, pripravljenem za vožnjo, ki se ji prištejejo masa dodatne opreme, masa potnikov na referenčnih točkah sedeža, masa naprave za spenjanje, (če ni vključena v masi vozila, pripravljenega za vožnjo), največja tehnično dovoljena masa v točki spenjanja in koristna nosilnost, ki je enakomerno porazdeljena po prostoru za tovor.

| 2.3.3.2 | Neenakomerna porazdelitev koristne nosilnosti:
  vozilo ima maso v stanju, pripravljenem za vožnjo, ki se ji prištejejo masa dodatne opreme, masa potnikov na referenčnih točkah sedeža, masa naprave za spenjanje, (če ni vključena v masi vozila, pripravljenega za vožnjo), največja tehnično dovoljena masa v točki spenjanja in koristna nosilnost, nameščena v skladu s specifikacijami proizvajalca.
  V ta namen proizvajalec navede skrajne dovoljene položaje težišča koristne nosilnosti in/ali nadgradnje in/ali opreme ali notranje vgrajene opreme (na primer: od 0,50 m do 1,30 m pred prvo zadnjo osjo). |
| --- | --- |

2.3.3.2

Neenakomerna porazdelitev koristne nosilnosti:

vozilo ima maso v stanju, pripravljenem za vožnjo, ki se ji prištejejo masa dodatne opreme, masa potnikov na referenčnih točkah sedeža, masa naprave za spenjanje, (če ni vključena v masi vozila, pripravljenega za vožnjo), največja tehnično dovoljena masa v točki spenjanja in koristna nosilnost, nameščena v skladu s specifikacijami proizvajalca.

V ta namen proizvajalec navede skrajne dovoljene položaje težišča koristne nosilnosti in/ali nadgradnje in/ali opreme ali notranje vgrajene opreme (na primer: od 0,50 m do 1,30 m pred prvo zadnjo osjo).

| 2.3.3.3 | Kombinacija enakomerne in neenakomerne porazdelitve:
  Zahteve točk 2.3.3.1 in 2.3.3.2 morajo biti izpolnjene hkrati.
  Na primer prekucni tovornjak (porazdeljena obremenitev), opremljen z dodatnim dvigalom (lokalna obremenitev). |
| --- | --- |

2.3.3.3

Kombinacija enakomerne in neenakomerne porazdelitve:

Zahteve točk 2.3.3.1 in 2.3.3.2 morajo biti izpolnjene hkrati.

Na primer prekucni tovornjak (porazdeljena obremenitev), opremljen z dodatnim dvigalom (lokalna obremenitev).

| 2.3.3.4 | Masa, ki jo prenese sedlasta sklopka (sedlasti vlačilec):
  vozilo ima maso v stanju, pripravljenem za vožnjo, ki se ji prištejejo masa dodatne opreme, masa potnikov na referenčnih točkah sedeža, masa naprave za spenjanje, če ni vključena v masi vozila, pripravljenega za vožnjo, največja dovoljena masa v točki sedlaste sklopke, nameščene v skladu s specifikacijami proizvajalca (najmanjša in največja oddaljenost centra sedla). |
| --- | --- |

2.3.3.4

Masa, ki jo prenese sedlasta sklopka (sedlasti vlačilec):

vozilo ima maso v stanju, pripravljenem za vožnjo, ki se ji prištejejo masa dodatne opreme, masa potnikov na referenčnih točkah sedeža, masa naprave za spenjanje, če ni vključena v masi vozila, pripravljenega za vožnjo, največja dovoljena masa v točki sedlaste sklopke, nameščene v skladu s specifikacijami proizvajalca (najmanjša in največja oddaljenost centra sedla).

| 2.3.3.5 | Če je vozilo opremljeno z ravnim prostorom za tovor, morajo biti zahteve iz točke 2.3.3.1 vedno izpolnjene. |
| --- | --- |

2.3.3.5

Če je vozilo opremljeno z ravnim prostorom za tovor, morajo biti zahteve iz točke 2.3.3.1 vedno izpolnjene.

| 2.3.4 | Če je vozilo obremenjeno do največje tehnično dovoljenje mase, ki se ji prištejejo masa naprave za spenjanje, če ni vključena v masi vozila, pripravljenega za vožnjo in največja dovoljena masa v točki spenjanja tako, da je dosežena največja dovoljena masa na zadnji skupini osi (μ) ali največja dovoljena masa na zadnji osi (m), masa na prednji krmiljeni osi (oseh) ne sme biti manjša od 20 % največje tehnično dovoljene mase obremenjenega vozila. |
| --- | --- |

2.3.4

Če je vozilo obremenjeno do največje tehnično dovoljenje mase, ki se ji prištejejo masa naprave za spenjanje, če ni vključena v masi vozila, pripravljenega za vožnjo in največja dovoljena masa v točki spenjanja tako, da je dosežena največja dovoljena masa na zadnji skupini osi (μ) ali največja dovoljena masa na zadnji osi (m), masa na prednji krmiljeni osi (oseh) ne sme biti manjša od 20 % največje tehnično dovoljene mase obremenjenega vozila.

| 2.3.5 | Pri vozilih za posebne namene kategorij N2 in N3 tehnična služba preveri izpolnjevanje zahtev oddelka 2 v dogovoru s proizvajalcem in pri tem upošteva posebno zasnovo vozila (na primer avto-dvigala). |
| --- | --- |

2.3.5

Pri vozilih za posebne namene kategorij N2 in N3 tehnična služba preveri izpolnjevanje zahtev oddelka 2 v dogovoru s proizvajalcem in pri tem upošteva posebno zasnovo vozila (na primer avto-dvigala).

3.   Vlečna zmogljivost

| 3.1 | Največja tehnično dovoljena masa skupine vozil ne sme presegati vsote največje tehnično dovoljenje mase obremenjenega vozila in največje tehnično dovoljene mase vlečenega vozila. |
| --- | --- |

3.1

Največja tehnično dovoljena masa skupine vozil ne sme presegati vsote največje tehnično dovoljenje mase obremenjenega vozila in največje tehnično dovoljene mase vlečenega vozila.

Formula

4.   Sposobnost speljevanja v klanec in sposobnost premagovanja vzpona

| 4.1 | Vozila za vleko priklopnih vozil, obremenjena do največje tehnično dovoljene mase skupine vozil, morajo biti sposobna speljati petkrat v petih minutah v klanec z najmanj 12-odstotnim naklonom. |
| --- | --- |

4.1

Vozila za vleko priklopnih vozil, obremenjena do največje tehnično dovoljene mase skupine vozil, morajo biti sposobna speljati petkrat v petih minutah v klanec z najmanj 12-odstotnim naklonom.

| 4.2 | Pri terenskih vozilih se sposobnost premagovanja vzpona preskusi s tehničnimi zahtevami iz Priloge II. |
| --- | --- |

4.2

Pri terenskih vozilih se sposobnost premagovanja vzpona preskusi s tehničnimi zahtevami iz Priloge II.

| 4.2.1 | Uporabljajo se tudi zahteve iz oddelka 5 Dodatka 1 Priloge II k Direktivi 2007/46/ES. |
| --- | --- |

4.2.1

Uporabljajo se tudi zahteve iz oddelka 5 Dodatka 1 Priloge II k Direktivi 2007/46/ES.

5.   Moč motorja

| 5.1 | Vozila morajo imeti izhodno moč motorja vsaj 5 kW/t največje tehnično dovoljene mase skupine vozil. |
| --- | --- |

5.1

Vozila morajo imeti izhodno moč motorja vsaj 5 kW/t največje tehnično dovoljene mase skupine vozil.

| 5.1.1 | Izhodna moč motorja cestnih vlačilcev ali sedlastih vlačilcev, namenjenih za prevoz nedeljivega tovora, mora biti vsaj 2 kW/t največje tehnično dovoljene mase skupine vozil. |
| --- | --- |

5.1.1

Izhodna moč motorja cestnih vlačilcev ali sedlastih vlačilcev, namenjenih za prevoz nedeljivega tovora, mora biti vsaj 2 kW/t največje tehnično dovoljene mase skupine vozil.

| 5.2 | Moč motorja se meri v skladu z Direktivo 80/1269/EGS ali s Pravilnikom UN/ECE št. 85. |
| --- | --- |

5.2

Moč motorja se meri v skladu z Direktivo 80/1269/EGS ali s Pravilnikom UN/ECE št. 85.

6.   Manevrske sposobnosti

| 6.1 | Vozilo je zmožno manevrirati na obe strani, in sicer napraviti popolno krožno pot 360°, kot je prikazano na sliki 1 v Dodatku 3 k tej prilogi, tako da nobena zunanja točka na vozilu ne sega čez zunanji oziroma notranji obod teh krogov. |
| --- | --- |

6.1

Vozilo je zmožno manevrirati na obe strani, in sicer napraviti popolno krožno pot 360°, kot je prikazano na sliki 1 v Dodatku 3 k tej prilogi, tako da nobena zunanja točka na vozilu ne sega čez zunanji oziroma notranji obod teh krogov.

| 6.1.1 | Preskus se opravi z neobremenjenih vozilom (t. j. z maso v stanju, pripravljenem za vožnjo) in z vozilom, obremenjenim do največje tehnično dovoljene mase. |
| --- | --- |

6.1.1

Preskus se opravi z neobremenjenih vozilom (t. j. z maso v stanju, pripravljenem za vožnjo) in z vozilom, obremenjenim do največje tehnično dovoljene mase.

| 6.1.2 | Za namene točke 6.1 se deli, ki lahko štrlijo prek širine vozila iz Dodatka 1 k tej prilogi, ne upoštevajo. |
| --- | --- |

6.1.2

Za namene točke 6.1 se deli, ki lahko štrlijo prek širine vozila iz Dodatka 1 k tej prilogi, ne upoštevajo.

| 6.2 | Pri vozilih z napravo za dvig osi se zahteva točke 6.1 uporablja tudi za dvižne osi v dvignjenem položaju in ko se uporabljajo obremenljive osi. |
| --- | --- |

6.2

Pri vozilih z napravo za dvig osi se zahteva točke 6.1 uporablja tudi za dvižne osi v dvignjenem položaju in ko se uporabljajo obremenljive osi.

| 6.3 | Zahteve točke 6.1 se preverijo kot sledi:






  6.3.1 | vozilo manevrira znotraj območja, omejenega z dvema koncentričnima krogoma, od katerih ima zunanji polmer 12,50 m, notranji pa 5,30 m |
| --- | --- | --- |

6.3

Zahteve točke 6.1 se preverijo kot sledi:

6.3.1

vozilo manevrira znotraj območja, omejenega z dvema koncentričnima krogoma, od katerih ima zunanji polmer 12,50 m, notranji pa 5,30 m

| 6.3.2 | sprednja zunanja točka motornega vozila se vodi vzdolž obrisa zunanjega kroga (glej sliko 1 v Dodatku 3 k tej prilogi). |
| --- | --- |

6.3.2

sprednja zunanja točka motornega vozila se vodi vzdolž obrisa zunanjega kroga (glej sliko 1 v Dodatku 3 k tej prilogi).

7.   Največji obrat proti zadnjemu delu

7.1   Vozilo se preskusi v skladu s preskusno metodo ustaljenega stanja, opisano v točki 7.1.1.

7.1.1   Preskusna metoda ustaljenega stanja

| 7.1.1.2 | Vozilo miruje in kolesa ima zasukana tako, da pri gibanju vozila njegova prednja zunanja točka potuje po krogu s polmerom 12,50 m.
  Navpična ravnina, ki se dotika strani vozila, obrnjene proti zunanjemu robu kroga, se določi s črto, označeno na tleh.
  Vozilo se premakne naprej tako, da sprednja zunanja točka sledi obrisu zunanjega kroga s polmerom 12,50 m. |
| --- | --- |

7.1.1.2

Vozilo miruje in kolesa ima zasukana tako, da pri gibanju vozila njegova prednja zunanja točka potuje po krogu s polmerom 12,50 m.

Navpična ravnina, ki se dotika strani vozila, obrnjene proti zunanjemu robu kroga, se določi s črto, označeno na tleh.

Vozilo se premakne naprej tako, da sprednja zunanja točka sledi obrisu zunanjega kroga s polmerom 12,50 m.

7.2.   Največji obrat proti zadnjemu delu ne presega: (glej sliko 3 v Dodatku 3 k tej prilogi)

| (a) | 0,80 m; |
| --- | --- |

(a)

0,80 m;

| (b) | 1,00 m, če ima vozilo napravo za dvig osi in je os dvignjena od tal; |
| --- | --- |

(b)

1,00 m, če ima vozilo napravo za dvig osi in je os dvignjena od tal;

| (c) | 1,00 m, če je zadnja os krmiljena os. |
| --- | --- |

(c)

1,00 m, če je zadnja os krmiljena os.

DEL D

Vozila kategorije O

1.   Največje dovoljene mere

| 1.1 | Mere ne presegajo naslednjih vrednosti:






  1.1.1 | Dolžina






  (a) | priklopnik: 12 m vključno z vrtljivim ojesom; |
| --- | --- | --- | --- |

1.1

Mere ne presegajo naslednjih vrednosti:

1.1.1

Dolžina

(a)

priklopnik: 12 m vključno z vrtljivim ojesom;

| (b) | polpriklopnik: 12 m plus sprednji previs. |
| --- | --- |

(b)

polpriklopnik: 12 m plus sprednji previs.

| 1.1.2 | Širina






  (a) | 2,55 m za vsako vozilo; |
| --- | --- | --- |

1.1.2

Širina

(a)

2,55 m za vsako vozilo;

| (b) | 2,60 m za vozila, opremljena z nadgradnjo z najmanj 45 mm debelimi izoliranimi stenami iz Dodatka 2 Priloge II k Direktivi 2007/46/ES. |
| --- | --- |

(b)

2,60 m za vozila, opremljena z nadgradnjo z najmanj 45 mm debelimi izoliranimi stenami iz Dodatka 2 Priloge II k Direktivi 2007/46/ES.

| 1.1.3 | Višina: 4,00 m. |
| --- | --- |

1.1.3

Višina: 4,00 m.

| 1.1.4 | Sprednji pritrditveni polmer polpriklopnika: 2,04 m. |
| --- | --- |

1.1.4

Sprednji pritrditveni polmer polpriklopnika: 2,04 m.

| 1.2 | Za merjenje dolžine, širine in višine ima vozilo maso v stanju, pripravljenem za vožnjo, stoji na vodoravni in ravni površini, pnevmatike pa so napolnjene do tlaka, ki ga priporoča proizvajalec. |
| --- | --- |

1.2

Za merjenje dolžine, širine in višine ima vozilo maso v stanju, pripravljenem za vožnjo, stoji na vodoravni in ravni površini, pnevmatike pa so napolnjene do tlaka, ki ga priporoča proizvajalec.

| 1.3 | Dolžina, višina in sprednji pritrditveni polmer se izmerijo, če je nakladalna površina ali referenčna površina iz točke 1.2.1 drugega pododstavka Priloge 7 k Pravilniku UN/ECE št. 55 vodoravna.
  Nastavljivi vrtljivi ojesi so vodoravni in poravnani s središčnico vozila. Nastavljeni so na svojo najbolj podolgovato vodoravno lego. |
| --- | --- |

1.3

Dolžina, višina in sprednji pritrditveni polmer se izmerijo, če je nakladalna površina ali referenčna površina iz točke 1.2.1 drugega pododstavka Priloge 7 k Pravilniku UN/ECE št. 55 vodoravna.

Nastavljivi vrtljivi ojesi so vodoravni in poravnani s središčnico vozila. Nastavljeni so na svojo najbolj podolgovato vodoravno lego.

| 1.4 | Pri določanju mer iz točke 1.1 se ne upoštevajo le naprave in oprema iz Dodatka 1 k tej prilogi. |
| --- | --- |

1.4

Pri določanju mer iz točke 1.1 se ne upoštevajo le naprave in oprema iz Dodatka 1 k tej prilogi.

2.   Porazdelitev mase za vozila, opremljena z nadgradnjo

2.1   Postopek izračuna

Oznake:

| „M“ | največja tehnično dovoljena masa obremenjenega vozila, |
| --- | --- |
| „m0“ | največja tehnično dovoljena masa v sprednji točki spenjanja, |
| „mi“ | največja tehnično dovoljena masa na os, označena z „i“, pri čemer ima „i“ vrednost od 1 do vrednosti skupnega števila osi vozila, |
| „mc“ | največja tehnično dovoljena masa v zadnji točki spenjanja, |
| „μj“ | največja tehnično dovoljena masa na skupino osi, označena z „j“, pri čemer ima „j“ vrednost od 1 do vrednosti skupnega števila skupin osi. |

„M“

največja tehnično dovoljena masa obremenjenega vozila,

„m0“

največja tehnično dovoljena masa v sprednji točki spenjanja,

„mi“

največja tehnično dovoljena masa na os, označena z „i“, pri čemer ima „i“ vrednost od 1 do vrednosti skupnega števila osi vozila,

„mc“

največja tehnično dovoljena masa v zadnji točki spenjanja,

„μj“

največja tehnično dovoljena masa na skupino osi, označena z „j“, pri čemer ima „j“ vrednost od 1 do vrednosti skupnega števila skupin osi.

2.1.1   Opraviti je treba ustrezne izračune za zagotovitev, da so za vsako tehnično konfiguracijo za tip izpolnjene zahteve iz točk 2.2 in 2.3.

2.1.2   Pri vozilih, opremljenih z obremenljivimi osmi, se izračuni, ki jih zahtevata točki 2.2 in 2.3, opravijo ob obesitvi obremenljivih osi kot pri običajnem stanju vožnje.

2.1.3   Pri vozilih, opremljenih z dvižnimi osmi, se izračuni, ki jih zahtevata točki 2.2 in 2.3, opravijo ob spuščenih oseh.

2.2   Splošne zahteve

2.2.1   Seštevek največjih tehnično dovoljenih mas v sprednji točki spenjanja, največje tehnično dovoljene mase na posamične osi ali skupino osi in največje tehnično dovoljene mase v zadnji točki spenjanja ne sme biti manjši od tehnično dovoljene mase obremenjenega vozila.

Formula

2.2.2   Za vsako skupino osi, označeno z „j“, vsota mas mi na njene osi ne sme biti manjša od mase μj.

Razen tega nobena od mas mi ne sme biti manjša od dela μj, ki deluje na os „i“, kot je določeno s porazdelitvijo mase za to skupino osi.

2.3   Posebne zahteve

2.3.1   Masa vozila, pripravljenega za vožnjo, ki se ji prištejejo masa dodatne opreme, največja tehnično dovoljena masa v točkah spenjanja ne presega največje tehnično dovoljene mase obremenjenega vozila.

2.3.2   Če je vozilo obremenjeno do največje tehnično dovoljenje mase, masa, porazdeljena na posamično os „i“, ne presega mase mi na tej osi, mase μj na skupino osi ali največje tehnično dovoljene mase v točki spenjanja m0.

2.3.3   Zahteve točke 2.3.2 morajo biti izpolnjene v naslednjih konfiguracijah obremenitve:

2.3.3.1   Enakomerna porazdelitev koristne nosilnosti

Vozilo ima maso v stanju, pripravljenem za vožnjo, ki se ji prištejeta masa dodatne opreme in koristna nosilnost, ki je enakomerno porazdeljena po prostoru za tovor.

2.3.3.2   Neenakomerna porazdelitev koristne nosilnosti

Vozilo ima maso v stanju, pripravljenem za vožnjo, ki se ji prištejeta masa dodatne opreme in koristna nosilnost, nameščena v skladu s specifikacijami proizvajalca.

V ta namen proizvajalec navede skrajne dovoljene položaje težišča koristne nosilnosti in/ali nadgradnje in/ali opreme ali notranje vgrajene opreme (na primer: od 0,50 m do 1,30 m pred prvo zadnjo osjo).

2.3.3.3   Kombinacija enakomerne in neenakomerne porazdelitve:

Zahteve točk 2.3.3.1 in 2.3.3.2 morajo biti izpolnjene hkrati.

2.3.3.4   Če je vozilo opremljeno z ravnim prostorom za tovor, morajo biti zahteve iz točke 2.3.3.1 vedno izpolnjene.

2.3.4   Posebne zahteve za bivalne prikolice

2.3.4.1   Najmanjša koristna nosilnost (PM) izpolnjuje naslednjo zahtevo:

Formula

Pri čemer je:

| „n“ | največje število ležišč in |
| --- | --- |
| „L“ | skupna dolžina nadgradnje, kakor je opredeljena v točki 6.1.2 standarda ISO 7237:1981. |

„n“

največje število ležišč in

„L“

skupna dolžina nadgradnje, kakor je opredeljena v točki 6.1.2 standarda ISO 7237:1981.

3.   Zahteve glede manevrskih sposobnosti

| 3.1 | Priklopna vozila in polpriklopniki morajo biti zasnovani tako, da so speti z vlečnim vozilom zmožni manevriranja na obe strani, in sicer napraviti popolno krožno pot 360° v kolobarju, omejenem z dvema koncentričnima krogoma, od katerih ima zunanji polmer 12,50 m, notranji pa 5,30 m, pri tem pa nobena zunanja točka vlečnega vozila ne sme segati čez obod zunanjega kroga in nobena zunanja točka priklopnega vozila ali polpriklopnika ne sme segati v notranji krog. |
| --- | --- |

3.1

Priklopna vozila in polpriklopniki morajo biti zasnovani tako, da so speti z vlečnim vozilom zmožni manevriranja na obe strani, in sicer napraviti popolno krožno pot 360° v kolobarju, omejenem z dvema koncentričnima krogoma, od katerih ima zunanji polmer 12,50 m, notranji pa 5,30 m, pri tem pa nobena zunanja točka vlečnega vozila ne sme segati čez obod zunanjega kroga in nobena zunanja točka priklopnega vozila ali polpriklopnika ne sme segati v notranji krog.

| 3.2 | Šteje se, da je polpriklopnik skladen z zahtevami točke 3.1, če njegova referenčna medosna razdalja „RWB“ izpolnjuje naslednjo zahtevo:



  pri čemer je:
  „RWB“ razdalja med osjo kraljevega čepa in srednjico nekrmiljenih osi
  „W“ širina polpriklopnika |
| --- | --- |

3.2

Šteje se, da je polpriklopnik skladen z zahtevami točke 3.1, če njegova referenčna medosna razdalja „RWB“ izpolnjuje naslednjo zahtevo:

Formula

pri čemer je:

„RWB“ razdalja med osjo kraljevega čepa in srednjico nekrmiljenih osi

„W“ širina polpriklopnika

| 3.3 | Če ima ena ali več nekrmiljenih skupin osi napravo za dvig osi, se kot referenčna medosna razdalja upošteva večja od izmerjenih vrednosti pri spuščeni ali dvignjeni osi. |
| --- | --- |

3.3

Če ima ena ali več nekrmiljenih skupin osi napravo za dvig osi, se kot referenčna medosna razdalja upošteva večja od izmerjenih vrednosti pri spuščeni ali dvignjeni osi.

---

(1)  UL L 124, 13.5.2011, str. 11.

(2)  UL L 375, 31.12.1980, str. 46.

(3)  UL L 326, 24.11.2006, str. 55.

Dodatek 1

Seznam naprav in opreme, ki jih ni treba upoštevati pri določitvi zunanjih mer

| 1. | Ob upoštevanju dodatnih omejitev iz naslednjih preglednic naprav in opreme, navedenih v preglednicah I, II in III, ni treba upoštevati pri določitvi zunanjih mer, če so izpolnjene naslednje zahteve:






  (a) | če je spredaj vgrajenih več naprav, štrleči deli skupaj ne presegajo 250 mm; |
| --- | --- | --- |

1.

Ob upoštevanju dodatnih omejitev iz naslednjih preglednic naprav in opreme, navedenih v preglednicah I, II in III, ni treba upoštevati pri določitvi zunanjih mer, če so izpolnjene naslednje zahteve:

(a)

če je spredaj vgrajenih več naprav, štrleči deli skupaj ne presegajo 250 mm;

| (b) | naprave in oprema skupaj ne segajo več kot 750 mm prek dolžine vozila; |
| --- | --- |

(b)

naprave in oprema skupaj ne segajo več kot 750 mm prek dolžine vozila;

| (c) | razen vzvratnih ogledal naprave in oprema skupaj ne segajo več kot 100 mm prek širine vozila. |
| --- | --- |

(c)

razen vzvratnih ogledal naprave in oprema skupaj ne segajo več kot 100 mm prek širine vozila.

| 2. | Zahtevi iz točk (a) in (b) odstavka 1 se ne uporabljata za naprave za posredno gledanje. |
| --- | --- |

2.

Zahtevi iz točk (a) in (b) odstavka 1 se ne uporabljata za naprave za posredno gledanje.

Preglednica I

Dolžina vozila

| Postavka | Kategorije vozil |
| --- | --- |
| | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| 1. | Naprave za posredno gledanje, kakor so opredeljene v točki 2.1 Pravilnika UN/ECE št. 46 (1) | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 2. | Naprave za brisanje in pranje | x | x | x | x | x | x | | | | |
| 3. | Zunanji senčniki | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — |
| 4. | Prednji zaščitni sistem, homologiran v skladu z Uredbo (ES) št. 78/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (2) | x | | | x | | | | | | |
| 5. | Dostopne stopnice in ročaji | — | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 6. | Naprava za spenjanje (če je odstranljiva) | x | x | x | x | x | x | — | — | — | — |
| 7. | Dodatna naprava za spenjanje na zadnjem delu priklopnega vozila (če je odstranljiva) | — | — | — | — | — | — | x | x | x | x |
| 8. | Nosilec za kolesa (če je odstranljiv ali zložljiv) | x | | | x | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Dvižne ploščadi, rampe za dostop ali podobna oprema (v legi, ko se ne uporabljajo ne štrlijo več kot 300 mm), če ne povečujejo nosilnosti vozila | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 10. | Pripomočki za gledanje in odkrivanje, vključno z radarji | — | x | x | — | x | x | x | x | x | x |
| 11. | Prožni odbojniki in podobna oprema | — | — | — | — | x | x | x | x | x | x |
| 12. | Naprave za nameščanje carinskih oznak in njihova zaščita | — | — | — | x | x | x | x | x | x | x |
| 13. | Naprave za pritrjevanje ponjav in njihova zaščita | — | — | — | x | x | x | x | x | x | x |
| 14. | Vzdolžni prisloni za snemljive nadgradnje | — | — | — | — | x | x | x | x | x | x |
| 15. | Tokovni odjemniki vozil, ki jih poganja elektrika | — | — | x | — | — | — | — | — | — | — |
| 16. | Sprednje in zadnje označevalne tablice | — | x | x | — | x | x | x | x | x | X |
| 17. | Neobvezne svetilke, kakor so opredeljene v oddelku 2 Pravilnika UN/ECE št. 48 (3) | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 18. | Zložljive naprave in oprema, namenjena zmanjševanju aerodinamičnega upora, če zadaj ne segajo več kot 500 mm preko zunanje dolžine vozila in ne povečujejo dolžine nakladalne površine
  Te naprave morajo biti zasnovane tako, da ko vozilo miruje, je te naprave mogoče zložiti tako, da največja dovoljena dolžina ni presežena in da ne zmanjšajo zmožnosti vozila za uporabo v intermodalnem prevozu. | — | x | x | — | x | x | — | — | x | x |

Postavka

Kategorije vozil

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

1.

Naprave za posredno gledanje, kakor so opredeljene v točki 2.1 Pravilnika UN/ECE št. 46 (1)

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

2.

Naprave za brisanje in pranje

x

x

x

x

x

x

3.

Zunanji senčniki

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

4.

Prednji zaščitni sistem, homologiran v skladu z Uredbo (ES) št. 78/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (2)

x

x

5.

Dostopne stopnice in ročaji

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

6.

Naprava za spenjanje (če je odstranljiva)

x

x

x

x

x

x

—

—

—

—

7.

Dodatna naprava za spenjanje na zadnjem delu priklopnega vozila (če je odstranljiva)

—

—

—

—

—

—

x

x

x

x

8.

Nosilec za kolesa (če je odstranljiv ali zložljiv)

x

x

—

—

—

—

—

—

9.

Dvižne ploščadi, rampe za dostop ali podobna oprema (v legi, ko se ne uporabljajo ne štrlijo več kot 300 mm), če ne povečujejo nosilnosti vozila

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

10.

Pripomočki za gledanje in odkrivanje, vključno z radarji

—

x

x

—

x

x

x

x

x

x

11.

Prožni odbojniki in podobna oprema

—

—

—

—

x

x

x

x

x

x

12.

Naprave za nameščanje carinskih oznak in njihova zaščita

—

—

—

x

x

x

x

x

x

x

13.

Naprave za pritrjevanje ponjav in njihova zaščita

—

—

—

x

x

x

x

x

x

x

14.

Vzdolžni prisloni za snemljive nadgradnje

—

—

—

—

x

x

x

x

x

x

15.

Tokovni odjemniki vozil, ki jih poganja elektrika

—

—

x

—

—

—

—

—

—

—

16.

Sprednje in zadnje označevalne tablice

—

x

x

—

x

x

x

x

x

X

17.

Neobvezne svetilke, kakor so opredeljene v oddelku 2 Pravilnika UN/ECE št. 48 (3)

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

18.

Zložljive naprave in oprema, namenjena zmanjševanju aerodinamičnega upora, če zadaj ne segajo več kot 500 mm preko zunanje dolžine vozila in ne povečujejo dolžine nakladalne površine

Te naprave morajo biti zasnovane tako, da ko vozilo miruje, je te naprave mogoče zložiti tako, da največja dovoljena dolžina ni presežena in da ne zmanjšajo zmožnosti vozila za uporabo v intermodalnem prevozu.

—

x

x

—

x

x

—

—

x

x

Preglednica II

Širina vozila

| Postavka | Kategorije vozil |
| --- | --- |
| | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| 1. | Naprave za posredno gledanje, kakor so opredeljene v točki 2.1 Pravilnika UN/ECE št. 46 | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 2. | Izbočen del sten pnevmatik na mestu stika s cestiščem | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 3. | Kontrolne naprave za odpoved pnevmatik | — | — | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 4. | Kazalniki tlaka v pnevmatikah | — | — | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 5. | Bočne svetilke | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 6. | Svetlobna oprema | | | | | | | | | | |
| | 6.1 | Gabaritne svetilke |

Postavka

Kategorije vozil

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

1.

Naprave za posredno gledanje, kakor so opredeljene v točki 2.1 Pravilnika UN/ECE št. 46

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

2.

Izbočen del sten pnevmatik na mestu stika s cestiščem

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

3.

Kontrolne naprave za odpoved pnevmatik

—

—

x

x

x

x

x

x

x

x

4.

Kazalniki tlaka v pnevmatikah

—

—

x

x

x

x

x

x

x

x

5.

Bočne svetilke

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

6.

Svetlobna oprema

6.1

Gabaritne svetilke

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

| 6.2 | Bočni odsevniki |
| --- | --- |

6.2

Bočni odsevniki

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

| 6.3 | Smerne svetilke |
| --- | --- |

6.3

Smerne svetilke

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

| 6.4 | Zadnje pozicijske svetilke |
| --- | --- |

6.4

Zadnje pozicijske svetilke

—

—

—

—

x

x

x

x

x

x

| 6.5 | Sistemi osvetlitve delovnih vrat |
| --- | --- |

6.5

Sistemi osvetlitve delovnih vrat

—

x

x

—

—

—

—

—

—

—

7.

Rampe za dostop, dvižne ploščadi in podobna oprema (v legi, ko se ne uporabljajo in če ne segajo dlje kot 10 mm od strani vozila in če so sprednji in zadnji vogali ramp zaobljeni s polmerom najmanj 5 mm; robovi morajo biti zaobljeni s polmerom najmanj 2,5 mm

—

x

x

—

x

x

x

x

x

x

8.

Zložljive stranske usmerjevalne naprave, namenjene za uporabo na vodenih sistemih avtobusov, če niso zložene

—

—

x

—

—

—

—

—

—

—

9.

Zložljive stopnice, ko se uporabljajo in vozilo miruje

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

10.

Pripomočki za gledanje in odkrivanje, vključno z radarji

—

x

x

x

x

x

x

x

x

11.

Naprave in oprema, posebej zasnovane za zmanjševanje aerodinamičnega upora, če ne segajo na vsaki strani več kot 50 mm preko širine vozila in ne povečujejo nosilnosti vozila

Te naprave morajo biti zasnovane tako, da ko vozilo miruje, je te naprave mogoče zložiti tako, da največja dovoljena širina ni presežena in da ne zmanjšajo zmožnosti vozila za uporabo v intermodalnem prevozu.

Med uporabo teh naprav in opreme širina vozila ne presega 2 650 mm.

—

—

—

x

x

x

x

x

x

x

12.

Naprave za nameščanje carinskih oznak in njihova zaščita

—

—

—

x

x

x

x

x

x

x

13.

Naprave za pritrjevanje ponjav in njihova zaščita, ki v primeru, da so od tal oddaljene do 2,0 m, ne štrlijo več kot 20 mm in ne več kot 50 mm, če so od tal oddaljene več kot 2,0 m. Robovi so zaokroženi s polmerom najmanj 2,5 mm

—

—

—

x

x

x

x

x

x

x

14.

Štrleči gibki deli sistema za preprečevanje škropljenja iz Uredbe Komisije (EU) št. 109/2011 (4)

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

15.

Gibki blatniki, ki niso zajeti v vnosu 14

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

16.

Snežne verige

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

17.

Varnostna ograja na vozilih za prevoz vozil

Samo za vozila, zasnovana in izdelana za prevoz najmanj dveh drugih vozil in ki imajo varnostno ograjo več kot 2,0 m in ne več kot 3,70 m od tal in ne sega več kot 50 mm čez zunanjo stran vozila.

Širina vozila ne presega 2 650 mm.

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

Preglednica III

Višina vozila

| | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Radijska antena ali antena radijske navigacije. | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 2. | Pantografi ali tokovni odjemniki v dvignjenem položaju | — | — | x | — | — | — | — | — | — | — |

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

1.

Radijska antena ali antena radijske navigacije.

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

2.

Pantografi ali tokovni odjemniki v dvignjenem položaju

—

—

x

—

—

—

—

—

—

—

---

(1)  UL L 177, 10.7.2010, str. 211.

(2)  UL L 35, 4.2.2009, str. 1.

(3)  UL L 135, 23.5.2008, str. 1.

(4)  UL L 34, 9.2.2011, str. 2.

Dodatek 2

Dovoljena odstopanja za homologacijo in skladnost proizvodnje

1.   Mere

| 1.1 | Merjenje skupne dolžine, širine in višine se opravlja v skladu s točko 1.2 delov A do D te priloge. |
| --- | --- |

1.1

Merjenje skupne dolžine, širine in višine se opravlja v skladu s točko 1.2 delov A do D te priloge.

| 1.2 | Pod pogojem, da omejitve, določene v točki 1.1 dela A do D te priloge niso presežene, se dejanske mere lahko od mer, ki jih navede proizvajalec, razlikujejo za največ 3 %. |
| --- | --- |

1.2

Pod pogojem, da omejitve, določene v točki 1.1 dela A do D te priloge niso presežene, se dejanske mere lahko od mer, ki jih navede proizvajalec, razlikujejo za največ 3 %.

2.   Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo in dejanska masa vozila

| 2.1 | Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo, se preveri z dejansko maso tako, da se vozilo stehta in odšteje masa vgrajene dodatne opreme. Za take namene merilna tehtnica izpolnjuje zahteve Direktive 2009/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1). |
| --- | --- |

2.1

Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo, se preveri z dejansko maso tako, da se vozilo stehta in odšteje masa vgrajene dodatne opreme. Za take namene merilna tehtnica izpolnjuje zahteve Direktive 2009/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1).

| 2.2 | Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo, določena na podlagi zahtev točke 2.1, lahko od nazivne vrednosti, navedene v točki 2.6(b) Priloge I ali v delu I oddelka A ali B Priloge III k Direktivi 2007/46/ES ali v ustreznem vnosu certifikata o skladnosti odstopa za največ:






  (a) | 3 % glede dovoljenih spodnjih in zgornjih odstopanj (= negativno in pozitivno odstopanje od navedene vrednosti) za vozila M, N in O razen za vozila za posebne namene; |
| --- | --- | --- |

2.2

Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo, določena na podlagi zahtev točke 2.1, lahko od nazivne vrednosti, navedene v točki 2.6(b) Priloge I ali v delu I oddelka A ali B Priloge III k Direktivi 2007/46/ES ali v ustreznem vnosu certifikata o skladnosti odstopa za največ:

(a)

3 % glede dovoljenih spodnjih in zgornjih odstopanj (= negativno in pozitivno odstopanje od navedene vrednosti) za vozila M, N in O razen za vozila za posebne namene;

| (b) | 5 % glede dovoljenih spodnjih in zgornjih odstopanj (= negativno in pozitivno odstopanje od navedene vrednosti) za vozila za posebne namene; |
| --- | --- |

(b)

5 % glede dovoljenih spodnjih in zgornjih odstopanj (= negativno in pozitivno odstopanje od navedene vrednosti) za vozila za posebne namene;

| (c) | 5 % glede dovoljenih spodnjih in zgornjih odstopanj (= negativno in pozitivno odstopanje od navedene vrednosti) za namene člena 12(2) Direktive 2007/46/ES. |
| --- | --- |

(c)

5 % glede dovoljenih spodnjih in zgornjih odstopanj (= negativno in pozitivno odstopanje od navedene vrednosti) za namene člena 12(2) Direktive 2007/46/ES.

---

(1)  UL L 122, 16.5.2009, str. 6.

Dodatek 3

Podatki o zahtevah glede manevrskih sposobnosti

Slika 1

Krog manevrskih sposobnosti
  Formula
  Formula

Image

Slika 2

Laboratorijska preskusna metoda za vozila M2 in M3

| | |
| --- | --- |

Image

Image

Slika 3

Metoda ustaljenega stanja za vozila N2 in N3

Image

PRILOGA II

SPOSOBNOST TERENSKIH VOZIL ZA PREMAGOVANJE VZPONA

1.   Splošno

1.1   Ta priloga določa tehnične zahteve za preverjanje sposobnosti za premagovanje vzpona, da se vozilo lahko uvrsti v kategorijo terenskih vozil v skladu z oddelkom 4 dela A Priloge II k Direktivi 2007/46/ES.

1.2   Tehnična služba preveri, ali se dokončano ali dodelano vozilo ali sedlasti vlačilec lahko šteje za terensko vozilo glede na zahteve, predpisane v Prilogi II k Direktivi 2007/46/ES.

1.3   Pri nedodelanih vozilih se to preverjanje opravi le na zahtevo proizvajalca.

2.   Preskusni pogoji

2.1   Stanje vozila

| 2.1.1 | Vozilo se namesti v pogoje, ki jih priporoča proizvajalec in ima opremo iz Priloge I k Direktivi 2007/46/ES. |
| --- | --- |

2.1.1

Vozilo se namesti v pogoje, ki jih priporoča proizvajalec in ima opremo iz Priloge I k Direktivi 2007/46/ES.

| 2.1.2 | Zavore, sklopka (ali enakovredno), motor in menjalnik se nastavijo tako, kot priporoča proizvajalec za uporabo zunaj običajnih cest. |
| --- | --- |

2.1.2

Zavore, sklopka (ali enakovredno), motor in menjalnik se nastavijo tako, kot priporoča proizvajalec za uporabo zunaj običajnih cest.

| 2.1.3 | Vozilo ima pnevmatike, priporočene za terensko vožnjo. Globina profila na tekalni plošči je najmanj 90 % globine profila na tekalni plošči nove pnevmatike. Tlak v pnevmatikah se nastavi na vrednost, ki jo priporoča proizvajalec. |
| --- | --- |

2.1.3

Vozilo ima pnevmatike, priporočene za terensko vožnjo. Globina profila na tekalni plošči je najmanj 90 % globine profila na tekalni plošči nove pnevmatike. Tlak v pnevmatikah se nastavi na vrednost, ki jo priporoča proizvajalec.

| 2.1.4 | Vozilo se obremeni na največjo tehnično dovoljeno maso, obremenitev pa je porazdeljena sorazmerno s porazdelitvijo največje mase na osi, kot jo določi proizvajalec.
  Na primer 7,5-tonsko vozilo z največjo maso na prednji osi 4 tone in največjo maso na zadnji osi 6 ton se preskusi z maso 3 ton (40 %) na prednji osi in z maso 4,5 ton (60 %) na zadnji osi. |
| --- | --- |

2.1.4

Vozilo se obremeni na največjo tehnično dovoljeno maso, obremenitev pa je porazdeljena sorazmerno s porazdelitvijo največje mase na osi, kot jo določi proizvajalec.

Na primer 7,5-tonsko vozilo z največjo maso na prednji osi 4 tone in največjo maso na zadnji osi 6 ton se preskusi z maso 3 ton (40 %) na prednji osi in z maso 4,5 ton (60 %) na zadnji osi.

2.2   Pogoji preskusne steze

| 2.2.1 | Površina preskusne steze je suha, asfaltna ali betonska. |
| --- | --- |

2.2.1

Površina preskusne steze je suha, asfaltna ali betonska.

| 2.2.2 | Naklon je neprekinjeno 25-odstoten z dovoljenim odstopanjem + 3 % (θ = 14 stopinj). |
| --- | --- |

2.2.2

Naklon je neprekinjeno 25-odstoten z dovoljenim odstopanjem + 3 % (θ = 14 stopinj).

| 2.2.3 | V dogovoru s proizvajalcem se preskus lahko opravi tudi na več kot 25-odstotnem vzponu. Preskus se opravi z največjimi masami, ki so zmanjšane glede na preskusne pogoje.
  Te pogoje je treba sporočiti. |
| --- | --- |

2.2.3

V dogovoru s proizvajalcem se preskus lahko opravi tudi na več kot 25-odstotnem vzponu. Preskus se opravi z največjimi masami, ki so zmanjšane glede na preskusne pogoje.

Te pogoje je treba sporočiti.

| 2.2.4 | Površina steze ima dober koeficient oprijema.
  Indeks torne sposobnosti (SRI) površine se meri v skladu s standardom CEN/TS 13036-2: 2010 Značilnosti cestnih in letaliških površin - Preskusne metode - 2. del: Ocena torne sposobnosti cestne vozne površine z uporabo dinamičnih merilnih sistemov.
  Povprečno vrednost SRI je treba sporočiti. |
| --- | --- |

2.2.4

Površina steze ima dober koeficient oprijema.

Indeks torne sposobnosti (SRI) površine se meri v skladu s standardom CEN/TS 13036-2: 2010 Značilnosti cestnih in letaliških površin - Preskusne metode - 2. del: Ocena torne sposobnosti cestne vozne površine z uporabo dinamičnih merilnih sistemov.

Povprečno vrednost SRI je treba sporočiti.

3.   Preskusni postopek

3.1   Vozilo se najprej postavi na vodoravno površino.

3.2   Nastavi se način vleke za terensko vožnjo. Vključene prestave omogočajo stalno hitrost.

3.3   Uporabljata se oddelka 4 in 5 Dodatka 1 Priloge II k Direktivi 2007/46/ES.

PRILOGA III

POGOJI ENAKOVREDNOSTI VZMETENJA Z ZRAČNIM VZMETENJEM

1.   Ta priloga določa tehnične pogoje, ki se nanašajo na enakovrednost vzmetenja z zračnim vzmetenjem za pogonske osi vozila.

2.   Da je vzmetenje enakovredno zračnemu vzmetenju, mora izpolnjevati naslednje zahteve:

| 2.1 | med prostim prehodnim nizkofrekvenčnim navpičnim nihanjem vzmetene mase nad pogonsko osjo ali skupino osi morata biti izmerjena frekvenca in dušenje pri polno obremenjeni vzmeti v mejah, določenih v točkah 2.3 do 2.6; |
| --- | --- |

2.1

med prostim prehodnim nizkofrekvenčnim navpičnim nihanjem vzmetene mase nad pogonsko osjo ali skupino osi morata biti izmerjena frekvenca in dušenje pri polno obremenjeni vzmeti v mejah, določenih v točkah 2.3 do 2.6;

| 2.2 | vsaka os mora biti opremljena s hidravličnimi amortizerji. Na skupini osi morajo biti amortizerji postavljeni tako, da čim bolj zmanjšajo nihanje skupine osi; |
| --- | --- |

2.2

vsaka os mora biti opremljena s hidravličnimi amortizerji. Na skupini osi morajo biti amortizerji postavljeni tako, da čim bolj zmanjšajo nihanje skupine osi;

| 2.3 | povprečna stopnja dušenja (Dm) mora presegati 20 % kritičnega dušenja vzmetenja v običajnih pogojih s pravilno nameščenimi in delujočimi hidravličnimi amortizerji; |
| --- | --- |

2.3

povprečna stopnja dušenja (Dm) mora presegati 20 % kritičnega dušenja vzmetenja v običajnih pogojih s pravilno nameščenimi in delujočimi hidravličnimi amortizerji;

| 2.4 | če so vsi hidravlični amortizerji odstranjeni ali izključeni, stopnja dušenja vzmetenja Dr ne sme presegati 50 % povprečne stopnje dušenja (Dm); |
| --- | --- |

2.4

če so vsi hidravlični amortizerji odstranjeni ali izključeni, stopnja dušenja vzmetenja Dr ne sme presegati 50 % povprečne stopnje dušenja (Dm);

| 2.5 | frekvenca vzmetene mase nad pogonsko osjo ali skupino osi pri prostem prehodnem navpičnem nihanju ne sme biti večja od 2,0 Hz. |
| --- | --- |

2.5

frekvenca vzmetene mase nad pogonsko osjo ali skupino osi pri prostem prehodnem navpičnem nihanju ne sme biti večja od 2,0 Hz.

| 2.6 | Preskusni postopki za merjenje frekvence in dušenja so predpisani v točki 3. |
| --- | --- |

2.6

Preskusni postopki za merjenje frekvence in dušenja so predpisani v točki 3.

3.   Preskusni postopek

3.1   Frekvenca in dušenje

| 3.1.1 | Prosto nihanje vzmetene mase se dobi z naslednjo enačbo



  pri čemer je: | „M“ vzmetena masa (kg), |
| --- | --- | --- |

3.1.1

Prosto nihanje vzmetene mase se dobi z naslednjo enačbo

Formula

pri čemer je:

„M“ vzmetena masa (kg),

| | „Z“ pot vzmetene mase v navpični smeri (m), |
| --- | --- |

„Z“ pot vzmetene mase v navpični smeri (m),

| | „C“ koeficient dušenja (N.s/m) in |
| --- | --- |

„C“ koeficient dušenja (N.s/m) in

| | „K“ navpična togost med cestiščem in vzmeteno maso (N/m). |
| --- | --- |

„K“ navpična togost med cestiščem in vzmeteno maso (N/m).

| 3.1.2 | Frekvenca nihanja vzmetene mase „F“ v Hz se dobi z naslednjo enačbo: |
| --- | --- |

3.1.2

Frekvenca nihanja vzmetene mase „F“ v Hz se dobi z naslednjo enačbo:

Formula

| 3.1.3 | Dušenje je kritično pri C = Co
  pri čemer je:



  Razmerje med dušenjem in kritičnim dušenjem je C/Co. |
| --- | --- |

3.1.3

Dušenje je kritično pri C = Co

pri čemer je:

Formula

Razmerje med dušenjem in kritičnim dušenjem je C/Co.

| 3.1.4 | Med prostim prehodnim nihanjem vzmetene mase navpično gibanje mase sledi dušeni sinusni krivulji (slika 2). Frekvenca se lahko določi z merjenjem časa nihajnih ciklov, dokler jih je mogoče opazovati. Dušenje se lahko določi z merjenjem višine zaporednih najvišjih točk nihajev v isti smeri. |
| --- | --- |

3.1.4

Med prostim prehodnim nihanjem vzmetene mase navpično gibanje mase sledi dušeni sinusni krivulji (slika 2). Frekvenca se lahko določi z merjenjem časa nihajnih ciklov, dokler jih je mogoče opazovati. Dušenje se lahko določi z merjenjem višine zaporednih najvišjih točk nihajev v isti smeri.

| 3.1.5 | Če sta amplitudi prvega in drugega vrha v ciklu nihanja A1 in A2, se stopnjo dušenja D dobi z naslednjo enačbo:



  „ln“ pomeni naravni logaritem razmerja amplitud. |
| --- | --- |

3.1.5

Če sta amplitudi prvega in drugega vrha v ciklu nihanja A1 in A2, se stopnjo dušenja D dobi z naslednjo enačbo:

Formula

„ln“ pomeni naravni logaritem razmerja amplitud.

3.2   Preskusni postopek

Da se s preskusom lahko določijo stopnja dušenja Dm, stopnja dušenja Dr brez hidravličnih amortizerjev in frekvenca vzmetenja F, je treba obremenjeno vozilo:

| (a) | zapeljati z nizko hitrostjo (5 km/h ± 1 km/h) čez 80 mm visoko stopnico, prikazano na sliki 1. Prehodno nihanje, iz analize katerega se ugotovi frekvenca in dušenje, se pojavi, ko so kolesa pogonske osi že prek stopnice; |
| --- | --- |

(a)

zapeljati z nizko hitrostjo (5 km/h ± 1 km/h) čez 80 mm visoko stopnico, prikazano na sliki 1. Prehodno nihanje, iz analize katerega se ugotovi frekvenca in dušenje, se pojavi, ko so kolesa pogonske osi že prek stopnice;

| (b) | povleči navzdol za šasijo tako, da je obremenitev na pogonsko os 1,5-kratna vrednost njene največje statične vrednosti. Nato se obremenitev hipoma popusti in nihanje, ki pri tem nastane, se analizira; |
| --- | --- |

(b)

povleči navzdol za šasijo tako, da je obremenitev na pogonsko os 1,5-kratna vrednost njene največje statične vrednosti. Nato se obremenitev hipoma popusti in nihanje, ki pri tem nastane, se analizira;

| (c) | povleči navzgor za šasijo tako, da je vzmetena masa dvignjena za 80 mm nad pogonsko os. Dvignjeno vozilo se hipoma popusti in nihanje, ki pri tem nastane, se analizira; |
| --- | --- |

(c)

povleči navzgor za šasijo tako, da je vzmetena masa dvignjena za 80 mm nad pogonsko os. Dvignjeno vozilo se hipoma popusti in nihanje, ki pri tem nastane, se analizira;

| (d) | izpostaviti drugim ustreznim postopkom, za katere je proizvajalec dokazal tehnični službi, da so enakovredni. |
| --- | --- |

(d)

izpostaviti drugim ustreznim postopkom, za katere je proizvajalec dokazal tehnični službi, da so enakovredni.

3.3   Preskusna oprema vozila in pogoji obremenitve

| 3.3.1 | Vozilo mora biti opremljeno z napravo za beleženje navpične komponente nihanja med pogonsko osjo in šasijo, točno nad pogonsko osjo. Iz poteka krivulje se lahko izmeri časovni interval med prvim in drugim vrhom stiskanja vzmetenja in s tem določi dušenje.
  Pri dvojnih pogonskih oseh morata biti napravi za beleženje navpične komponente nihanja pritrjeni med obe pogonski osi in šasijo, vsaka točno nad vsako osjo. |
| --- | --- |

3.3.1

Vozilo mora biti opremljeno z napravo za beleženje navpične komponente nihanja med pogonsko osjo in šasijo, točno nad pogonsko osjo. Iz poteka krivulje se lahko izmeri časovni interval med prvim in drugim vrhom stiskanja vzmetenja in s tem določi dušenje.

Pri dvojnih pogonskih oseh morata biti napravi za beleženje navpične komponente nihanja pritrjeni med obe pogonski osi in šasijo, vsaka točno nad vsako osjo.

| 3.3.2 | Pnevmatike so napolnjene do ustreznega tlaka, ki ga priporoča proizvajalec. |
| --- | --- |

3.3.2

Pnevmatike so napolnjene do ustreznega tlaka, ki ga priporoča proizvajalec.

| 3.3.3 | Preskus za preverjanje enakovrednosti vzmetenj se opravlja pri največji tehnično dovoljeni masi na os ali skupino osi; ob dokazani enakovrednosti se predpostavi, da velja tudi za vse manjše mase. |
| --- | --- |

3.3.3

Preskus za preverjanje enakovrednosti vzmetenj se opravlja pri največji tehnično dovoljeni masi na os ali skupino osi; ob dokazani enakovrednosti se predpostavi, da velja tudi za vse manjše mase.

Slika 1

Stopnica za preskušanje vzmetenja

Image

Slika 2

Prehodno dušeno nihanje

Image

PRILOGA IV

TEHNIČNE ZAHTEVE ZA VGRADNJO DVIŽNIH OSI ALI OBREMENLJIVIH OSI V VOZILO

| 1. | Če je vozilo opremljeno z eno ali več dvižnimi osmi ali obremenljivimi osmi, je treba zagotoviti, da v normalnih voznih pogojih niso presežene največje dovoljene mase na posamično os ali skupine osi pri registraciji/med uporabo. Zato se mora dvižna os ali obremenljiva os spustiti na tla ali se obremeniti samodejno vsakič, ko osna obremenitev na najbližje osi v skupini osi ali osna obremenitev na prednji osi vozila doseže vrednost največjih dovoljenih osnih obremenitev pri registraciji/med uporabo.
  Ko je dvižna os v dvignjenem položaju, je treba zagotoviti, da je masa na krmiljene osi še naprej zadostna za varno vožnjo vozila v vseh okoliščinah. V ta namen proizvajalec vozila za nedodelana vozila navede najmanjšo maso na krmiljenih oseh. |
| --- | --- |

1.

Če je vozilo opremljeno z eno ali več dvižnimi osmi ali obremenljivimi osmi, je treba zagotoviti, da v normalnih voznih pogojih niso presežene največje dovoljene mase na posamično os ali skupine osi pri registraciji/med uporabo. Zato se mora dvižna os ali obremenljiva os spustiti na tla ali se obremeniti samodejno vsakič, ko osna obremenitev na najbližje osi v skupini osi ali osna obremenitev na prednji osi vozila doseže vrednost največjih dovoljenih osnih obremenitev pri registraciji/med uporabo.

Ko je dvižna os v dvignjenem položaju, je treba zagotoviti, da je masa na krmiljene osi še naprej zadostna za varno vožnjo vozila v vseh okoliščinah. V ta namen proizvajalec vozila za nedodelana vozila navede najmanjšo maso na krmiljenih oseh.

| 2. | Vsaka naprava za dvig osi in sistemi za njeno upravljanje so zasnovani in vgrajeni tako, da so zaščiteni pred neprimerno rabo ali nepooblaščenimi posegi. |
| --- | --- |

2.

Vsaka naprava za dvig osi in sistemi za njeno upravljanje so zasnovani in vgrajeni tako, da so zaščiteni pred neprimerno rabo ali nepooblaščenimi posegi.

| 3. | Zahteve za speljevanje vozil na spolzki podlagi in za izboljšanje manevrskih sposobnosti vozil |
| --- | --- |

3.

Zahteve za speljevanje vozil na spolzki podlagi in za izboljšanje manevrskih sposobnosti vozil

| 3.1 | Kot izjema od zahtev iz točke 1 in zaradi lažjega speljevanja motornega vozila ali skupine vozil na spolzki podlagi ter povečanja oprijema pnevmatik na taki podlagi in izboljšanja manevrskih sposobnosti lahko naprava za dvig osi tudi aktivira dvižne osi ali obremenljive osi motornega vozila ali polpriklopnika, da se poveča ali zmanjša masa na pogonsko os motornega vozila, po naslednjih pogojih:






  (a) | masa, ki ustreza obremenitvi na vsako os vozila, sme preseči največjo dovoljeno maso na to os, veljavno v državi članici, za največ 30 %, če ne preseže vrednosti, ki jo za ta posebni namen navaja proizvajalec; |
| --- | --- | --- |

3.1

Kot izjema od zahtev iz točke 1 in zaradi lažjega speljevanja motornega vozila ali skupine vozil na spolzki podlagi ter povečanja oprijema pnevmatik na taki podlagi in izboljšanja manevrskih sposobnosti lahko naprava za dvig osi tudi aktivira dvižne osi ali obremenljive osi motornega vozila ali polpriklopnika, da se poveča ali zmanjša masa na pogonsko os motornega vozila, po naslednjih pogojih:

(a)

masa, ki ustreza obremenitvi na vsako os vozila, sme preseči največjo dovoljeno maso na to os, veljavno v državi članici, za največ 30 %, če ne preseže vrednosti, ki jo za ta posebni namen navaja proizvajalec;

| (b) | masa, ki ustreza preostali obremenitvi na prednje osi, mora ostati nad nič (t. j. vozila z dvižno zadnjo osjo in velikim zadnjim previsom se ne smejo dvigniti); |
| --- | --- |

(b)

masa, ki ustreza preostali obremenitvi na prednje osi, mora ostati nad nič (t. j. vozila z dvižno zadnjo osjo in velikim zadnjim previsom se ne smejo dvigniti);

| (c) | dvižne osi ali obremenljive osi se sme aktivirati le s posebno napravo za upravljanje; |
| --- | --- |

(c)

dvižne osi ali obremenljive osi se sme aktivirati le s posebno napravo za upravljanje;

| (d) | ko motorno vozilo spelje in preden preseže hitrost 30 km/h, se morajo osi samodejno spustiti na tla ali se znova obremeniti. |
| --- | --- |

(d)

ko motorno vozilo spelje in preden preseže hitrost 30 km/h, se morajo osi samodejno spustiti na tla ali se znova obremeniti.

PRILOGA V

DEL A

OPISNI LIST

VZOREC, KI SE UPORABLJA

Opisni list št. ... o ES-homologaciji motornega vozila in njegovega priklopnika glede na mase in mere vozila.

Naslednji podatki se predložijo v trojniku in morajo vsebovati kazalo. Morebitne risbe morajo biti dovolj podrobne in predložene v ustreznem merilu v formatu A4 ali zložene v tem formatu. Morebitne fotografije morajo biti dovolj podrobne.

0.   SPLOŠNO

0.1   Znamka (tovarniško ime proizvajalca): ...

0.2   Tip: ...

0.2.1   Trgovsko ime (po potrebi): ...

0.4   Kategorija vozila (1): ...

0.5   Ime družbe in naslov proizvajalca: ...

0.8   Imena in naslovi proizvodnih tovarn: ...

0.9   Ime in naslov zastopnika proizvajalca (če obstaja): ...

1.   SPLOŠNI KONSTRUKCIJSKI PODATKI O VOZILU

1.1   Fotografije in/ali risbe vzorčnega vozila: ...

1.2   Merska risba celotnega vozila: ...

1.3   Število osi in koles: ...

1.3.1   Število in lega osi z dvojnimi kolesi: ...

1.3.2   Število in lega krmiljenih osi: ...

1.3.3   Pogonske osi (število, lega, povezava): ...

1.4   Šasija (če obstaja) (pregledna risba celotne šasije): ...

1.7   Vozniška kabina (trambus ali klasična izvedba z motorjem pod prednjim pokrovom) (2): ...

1.9   Opredeliti, ali je vlečno vozilo namenjeno za vleko polpriklopnikov ali drugih priklopnih vozil in ali je priklopno vozilo polpriklopnik, priklopnik z vrtljivim ojesom, priklopnik s centralno osjo ali priklopnik s togim ojesom: ...

1.10   Opredeliti, ali je vozilo posebej namenjeno za prevoz blaga pri določeni temperaturi: ...

2.   MASE IN MERE (4)
   (5)
   (6)

(v kg in mm) (navesti risbo, kjer je primerno)

2.1   Medosne razdalje (polno obremenjeno vozilo)
   (7):

2.1.1   Dvoosno vozilo: ...

2.1.2   Vozila s tremi ali več osmi

2.1.2.1   Osna razdalja med zaporednimi osmi, ki poteka od prednje do zadnje osi: ...

2.1.2.2   Celotna osna razdalja: ...

2.2   Sedlo

2.2.1   Za polpriklopnike

2.2.1.1   Razdalja med osjo kraljevega čepa in zadnjim delom polpriklopnika: ...

2.2.1.2   Največja razdalja med osjo kraljevega čepa in poljubno točko na prednjem delu polpriklopnika: ...

2.2.1.3   Referenčna medosna razdalja polpriklopnika (kot je določeno v točki 3.2 dela D Priloge I k Uredbi (EU) št. 1230/2012): ...

2.2.2   Za vlačilce polpriklopnikov

2.2.2.1   Oddaljenost centra sedla (največja in najmanjša; pri nedodelanem vozilu navesti dovoljene vrednosti) (8): ...

2.3   Koloteki in širine osi

2.3.1   Kolotek vsake krmiljene osi (9): ...

2.3.2   Kolotek vseh drugih osi (9): ...

2.4   Mere vozila (skupne)

2.4.1   Za šasijo brez nadgradnje

2.4.1.1   Dolžina (10): ...

2.4.1.1.1   Največja dovoljena dolžina: ...

2.4.1.1.2   Najmanjša dovoljena dolžina: ...

2.4.1.1.3   Pri priklopnih vozilih največja dovoljena dolžina vrtljivega ojesa (11): ...

2.4.1.2   Širina (12): ...

2.4.1.2.1   Največja dovoljena širina: ...

2.4.1.2.2   Najmanjša dovoljena širina: ...

2.4.1.3   Višina (13) (pri vzmetenju z nastavljivo višino navesti normalni delovni položaj): ...

2.4.1.4   Sprednji previs (14): ...

2.4.1.4.1   Pristopni kot (15)
   (16): ... stopinj.

2.4.1.5   Zadnji previs (17): ...

2.4.1.5.1   Pristopni kot zadaj (18)
   (16): ... stopinj.

2.4.1.5.2   Najmanjši in največji dovoljeni previs v točki spenjanja (19): ...

2.4.1.6   Oddaljenost od tal (kot je opredeljeno v točkah 3.1.1 in 3.2.1 Dodatka 1 Priloge II k Direktivi 2007/46/ES)

2.4.1.6.1   Med osmi: ...

2.4.1.6.2   Pod prednjimi osmi: ...

2.4.1.6.3   Pod zadnjimi osmi: ...

2.4.1.8   Lega težišča nadgradnje in/ali notranje opreme in/ali opreme in/ali koristne nosilnosti (najmanjša in največja): ...

2.4.2   Za šasijo z nadgradnjo

2.4.2.1   Dolžina (10): ...

2.4.2.1.1   Dolžina nakladalne površine: ...

2.4.2.2   Širina (12): ...

2.4.2.2.1   Debelina sten (pri vozilih za prevoz blaga pri določeni temperaturi): ...

2.4.2.3   Višina (13) (pri vzmetenju z nastavljivo višino navesti normalni delovni položaj): ...

2.4.2.4   Sprednji previs (14): ...

2.4.2.4.1   Pristopni kot (15)
   (16): ... stopinj.

2.4.2.5   Zadnji previs (17): ...

2.4.2.5.1   Pristopni kot zadaj (18)
   (16): ... stopinj.

2.4.2.5.2   Najmanjši in največji dovoljeni previs v točki spenjanja (19): ...

2.4.2.6   Oddaljenost od tal (kot je opredeljeno v točkah 3.1.1 in 3.2.1 Dodatka 1 Priloge II k Direktivi 2007/46/ES) (16)

2.4.2.6.1   Med osmi: ...

2.4.2.6.2   Pod prednjimi osmi: ...

2.4.2.6.3   Pod zadnjimi osmi: ...

2.4.2.8   Lega težišča koristne nosilnosti (pri neenakomerni obremenitvi): ...

2.4.3   Za nadgradnjo, homologirano brez šasije (vozila kategorij M2 in M3)

2.4.3.1   Dolžina (10): ...

2.4.3.2   Širina (12): ...

2.4.3.3   Višina (13) na predvidenih tipih šasije (pri vzmetenju z nastavljivo višino navesti normalni delovni položaj): ...

2.5   Najmanjša masa na krmiljenih oseh za nedodelana vozila: ...

2.6   Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo
   (20)

(a)   največja in najmanjša za vsako varianto: ...

2.6.1   Porazdelitev te mase na osi in za polpriklopnik, priklopnik s centralno osjo ali priklopnik s togim ojesom masa v točki spenjanja: ...

(a)   največja in najmanjša za vsako varianto: ...

2.6.2   Masa dodatne opreme (glej opredelitev št. 5 člena 2 Uredbe (EU) št. 1230/2012): ...

2.8   Največja tehnično dovoljena masa obremenjenega vozila
   (21): ...

2.8.1   Porazdelitev te mase na osi in za polpriklopnik, priklopnik s centralno osjo ali priklopnik s togim ojesom obremenitev v točki spenjanja: ...

2.9   Največja tehnično dovoljena masa na vsako os:...

2.10   Največja tehnično dovoljena masa na vsako skupino osi:...

2.11   Največja tehnično dovoljena masa vlečenega vozila

za:

2.11.1   Priklopnik z vrtljivim ojesom: ...

2.11.2   Polpriklopnik: ...

2.11.3   Priklopnik s centralno osjo: ...

2.11.4   Priklopnik s togim ojesom: ...

2.11.4.1   Največje dovoljeno razmerje med previsom vlečne sklopke (22) in medosno razdaljo: ...

2.11.4.2   Največja vrednost V: ... kN.

2.11.5   Največja tehnično dovoljena masa skupine vozil: ...

2.11.6   Največja masa nezaviranega priklopnega vozila: ...

2.12   Največja tehnično dovoljena masa v točki spenjanja:

2.12.1   Vlečnega vozila: ...

2.12.2   Polpriklopnika, priklopnika s centralno osjo ali priklopnika s togim ojesom: ...

2.12.3   Največja dovoljena masa naprave za spenjanje (če je ne dobavi proizvajalec): ...

2.16   Pri registraciji/med uporabo predvidene dovoljene mase (neobvezno)

2.16.1   Največja dovoljena masa obremenjenega vozila pri registraciji/med uporabo (23): ...

2.16.2   Največja dovoljena masa na vsako os pri registraciji/med uporabo in za polpriklopnik ali priklopnik s centralno osjo, predvidena obremenitev v točki spenjanja po podatkih proizvajalca, če je nižja od največje tehnično dovoljene mase v točki spenjanja (23): ...

2.16.3   Največja dovoljena masa na vsako skupino osi pri registraciji/med uporabo (23): ...

2.16.4   Največja dovoljena masa vlečenega vozila pri registraciji/med uporabo (23): ...

2.16.5   Največja dovoljena maso skupine vozil pri registraciji/med uporabo (23): ...

3.   POGONSKI MOTOR (24)

3.1   Proizvajalec motorja:...

3.2   Motor z notranjim zgorevanjem

3.2.1.8   Nazivna moč (25): ... kW pri ... min–1 (po navedbi proizvajalca)...

| Opomba: | V tej uredbi se je dovoljeno sklicevati na motor, ki prikazuje najnižjo moč. |
| --- | --- |

Opomba:

V tej uredbi se je dovoljeno sklicevati na motor, ki prikazuje najnižjo moč.

3.3   Elektromotor

3.3.1.1   Največja urna moč: ... kW

3.4   Motor ali kombinacija motorja

3.4.1   Hibridno električno vozilo: da/ne (27)

3.4.5.4   Največja moč: ... kW

4.   PRENOS MOČI (28)

4.1   Risba prenosa moči
   (16): ...

5.   OSI

5.1   Opis vsake osi: ...

5.2   Znamka: ...

5.3   Vrsta: ...

5.4   Lega dvižnih osi: ...

5.5   Lega obremenljivih osì: ...

6.   OBESITEV KOLES

6.1   Risba obesitve koles: ...

6.2   Tip in izvedba obesitve vsake osi ali skupine osi ali kolesa:

6.2.3   Zračno vzmetenje pogonskih osi: da/ne (27)

6.2.3.1   Zračnemu vzmetenju enakovredna obesitev pogonske osi: da/ne (27)

6.2.3.2   Frekvenca in dušenje nihanja vzmetene mase: ...

6.2.4   Zračno vzmetenje nepogonskih osi: da/ne (27)

6.2.4.1   Zračnemu vzmetenju enakovredna obesitev nepogonske osi: da/ne (27)

6.2.4.2   Frekvenca in dušenje nihanja vzmetene mase: ...

6.3   Porazdelitev mase na osi, ki so del skupine osi (po potrebi je treba priskrbeti ustrezne diagrame): ...

6.6   Pnevmatike in platišča

6.6.1   Kombinacije pnevmatik in platišč (29):

| (a) | za pnevmatike navesti






  (i) | mere: ... |
| --- | --- | --- |

(a)

za pnevmatike navesti

(i)

mere: ...

| (ii) | indeks nosilnosti: ... |
| --- | --- |

(ii)

indeks nosilnosti: ...

| (iii) | simbol hitrostnega razreda: ... |
| --- | --- |

(iii)

simbol hitrostnega razreda: ...

6.6.1.1   Osi

6.6.1.1.1   Os 1: ...

6.6.1.1.2   Os 2: ...

itd.

9.   NADGRADNJA

9.1   Vrsta nadgradnje z uporabo kod, opredeljenih v delu C Priloge II: ...

9.10.3   Sedeži

9.10.3.1   Število sedežnih mest (30): ...

9.10.3.1.1   Lega in namestitev: ...

9.10.3.5   Koordinate ali risba točke R (31)

9.10.3.5.1   Vozniški sedež: ...

9.10.3.5.2   Vsa druga sedežna mesta: ...

9.25   Naprave, namenjene zmanjševanju aerodinamičnega upora

9.25.1   Risba in opis naprave

11.   POVEZAVE MED VLEČNIMI IN PRIKLOPNIMI VOZILI TER POLPRIKLOPNIKI

11.1   Razred in tip naprav za spenjanje, ki so že ali ki bodo vgrajene: ...

11.2   Vrednosti D, U, S in V vgrajenih naprav za spenjanje ali najmanjše vrednosti D, U, S in V naprav za spenjanje, ki bodo vgrajene: ... daN

13.   POSEBNE DOLOČBE ZA AVTOBUSE

13.1   Razred vozila: razred I/razred II/razred III/razred A/razred B (27)

13.2   Površina za potnike (m2)

13.2.1   Skupaj (S0): ...

13.2.2   Zgornji nivo (S0a) (27): ...

13.2.3   Spodnji nivo (S0b) (27): ...

13.2.4   Za stoječe potnike (S1): ...

13.3   Število potnikov (sedečih in stoječih)

13.3.1   Skupaj (N): ...

13.3.2   Zgornji nivo (Na) (27): ...

13.3.3   Spodnji nivo (Nb) (27): ...

13.4   Število sedečih potnikov

13.4.1   Skupaj (A): ...

13.4.2   Zgornji nivo (Aa) (27): ...

13.4.3   Spodnji nivo (Ab) (27): ...

13.4.4   Število prostorov za invalidske vozičke za vozila kategorij M2 in M3: ...

13.7   Prostornina prostora za prtljago (m3): ...

13.12   Risbe z merami, ki prikazujejo notranjo opremo glede sedežnih mest, površine za stoječe potnike, uporabnike invalidskih vozičkov, prostora za prtljago, vključno z morebitnimi prtljažniki in prtljažniki za smuči

Pojasnila

| (b) | Če oznake za identifikacijo tipa vsebujejo znake, ki niso bistveni za opis vozila, sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot, vsebovanih v tem opisnem listu, je treba te znake nadomestiti s simbolom ‚?‘ (npr. ABC??123??). |
| --- | --- |

(b)

Če oznake za identifikacijo tipa vsebujejo znake, ki niso bistveni za opis vozila, sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot, vsebovanih v tem opisnem listu, je treba te znake nadomestiti s simbolom ‚?‘ (npr. ABC??123??).

| (g3) | — | Opredelitev št. 6.20. |
| --- | --- | --- |

(g3)

—

Opredelitev št. 6.20.

| (g14) | — | Opredelitev št. 6.9. |
| --- | --- | --- |

(g14)

—

Opredelitev št. 6.9.

| (l) | Vrednost mora biti zaokrožena na najbližjo desetinko milimetra. |
| --- | --- |

(l)

Vrednost mora biti zaokrožena na najbližjo desetinko milimetra.

| (o) | Določeno na podlagi zahtev Direktive Sveta 80/1268/EGS (33). |
| --- | --- |

(o)

Določeno na podlagi zahtev Direktive Sveta 80/1268/EGS (33).

DEL B

Certifikat o ES-homologaciji

VZOREC

Format: A4 (210 × 297 mm)

CERTIFIKAT O ES-HOMOLOGACIJI

Sporočilo o:

| — | ES-homologaciji(1) |
| --- | --- |

—

ES-homologaciji(1)

tipa vozila glede na njegove mase in mere

| — | razširitvi ES-homologacije (1) |
| --- | --- |

—

razširitvi ES-homologacije (1)

| — | zavrnitvi ES-homologacije (1) |
| --- | --- |

—

zavrnitvi ES-homologacije (1)

| — | preklicu ES-homologacije (1) |
| --- | --- |

—

preklicu ES-homologacije (1)

v skladu z Uredbo (EU) št. .../...,

Številka ES-homologacije:

Razlog za razširitev:

ODDELEK I

0.1   Znamka (tovarniško ime proizvajalca):

0.2   Tip:

0.2.1   Trgovsko ime (po potrebi):

0.4   Kategorija vozila (2):

0.5   Ime družbe in naslov proizvajalca:

0.8   Imena in naslovi proizvodnih tovarn:

0.9   Ime in naslov zastopnika proizvajalca (če obstaja):

ODDELEK II

1.   Dodatni podatki (po potrebi): glej Dopolnilo

2.   Tehnična služba, odgovorna za opravljanje preskusov:

3.   Datum poročila o preskusu:

4.   Številka poročila o preskusu:

5.   Morebitne pripombe:

6.   Kraj:

7.   Datum:

8.   Podpis:

| Priloženi dokumenti | : | (1) | Opisna dokumentacija (na vseh straneh mora biti žig homologacijskega organa). |
| --- | --- | --- | --- |

Priloženi dokumenti

:

(1)

Opisna dokumentacija (na vseh straneh mora biti žig homologacijskega organa).

| (2) | Poročilo o preskusu. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo o preskusu.

| (3) | Za vozila, opremljena z vzmetenjem, ki je priznano kot enakovredno zračnemu vzmetenju, poročilo o preskusu in tehnični opis vzmetenja. |
| --- | --- |

(3)

Za vozila, opremljena z vzmetenjem, ki je priznano kot enakovredno zračnemu vzmetenju, poročilo o preskusu in tehnični opis vzmetenja.

---

(1)  Klasifikacija v skladu z opredelitvami iz dela A Priloge II.

(2)  „Trambus izvedba“, kot je opredeljena v točki 2.7. Priloge I k Direktivi Sveta 74/297/EGS ().

(3)  UL L 165, 20.6.1974, str. 16.

(4)  Kjer obstaja izvedenka z navadno kabino in izvedenka s spalno kabino, morata biti podana oba sklopa podatkov o masah in merah.

(5)  Standard ISO 612: 1978 – Cestna vozila – Mere motornih in vlečenih vozil – Pogoji in opredelitve.

(6)  Navesti dodatno opremo, ki vpliva na mere vozila.

(7)

| (g1) | — | Opredelitev št. 6.4. |
| --- | --- | --- |

(g1)

—

Opredelitev št. 6.4.

(8)

| (g2) | — | Opredelitev št. 6.19.2. |
| --- | --- | --- |

(g2)

—

Opredelitev št. 6.19.2.

(9)

| (g4) | — | Opredelitev št. 6.5. |
| --- | --- | --- |

(g4)

—

Opredelitev št. 6.5.

(10)

| (g5) | — | Opredelitev št. 6.1 in za vozila, razen vozil kategorije M1.
  Pri priklopnih vozilih je treba dolžino določiti tako, kot je navedeno v opredelitvi št. 6.1.2. standarda ISO 612: 1978. |
| --- | --- | --- |

(g5)

—

Opredelitev št. 6.1 in za vozila, razen vozil kategorije M1.

Pri priklopnih vozilih je treba dolžino določiti tako, kot je navedeno v opredelitvi št. 6.1.2. standarda ISO 612: 1978.

(11)

| (g6) | — | Opredelitev št. 6.17. |
| --- | --- | --- |

(g6)

—

Opredelitev št. 6.17.

(12)

| (g7) | — | Opredelitev št. 6.2 in za vozila, razen vozil kategorije M1. |
| --- | --- | --- |

(g7)

—

Opredelitev št. 6.2 in za vozila, razen vozil kategorije M1.

(13)

| (g8) | — | Opredelitev št. 6.3 in za vozila, razen vozil kategorije M1. |
| --- | --- | --- |

(g8)

—

Opredelitev št. 6.3 in za vozila, razen vozil kategorije M1.

(14)

| (g9) | — | Opredelitev št. 6.6. |
| --- | --- | --- |

(g9)

—

Opredelitev št. 6.6.

(15)

| (g10) | — | Opredelitev št. 6.10. |
| --- | --- | --- |

(g10)

—

Opredelitev št. 6.10.

(16)  Samo za opredelitev terenskih vozil.

(17)

| (g11) | — | Opredelitev št. 6.7. |
| --- | --- | --- |

(g11)

—

Opredelitev št. 6.7.

(18)

| (g12) | — | Opredelitev št. 6.11. |
| --- | --- | --- |

(g12)

—

Opredelitev št. 6.11.

(19)

| (g13) | — | Opredelitev št. 6.18.1. |
| --- | --- | --- |

(g13)

—

Opredelitev št. 6.18.1.

(20)  Masa voznika je ocenjena na 75 kg.

Sistemi, ki vsebujejo tekočino (razen tistih za odpadno vodo), so napolnjeni na 100 % zmogljivosti, ki jo navaja proizvajalec.

Podatkov iz točke 2.6(a) in točke 2.6.1(a) ni treba priskrbeti za vozila kategorij N2, N3, M2, M3, O3 in O4.

(21)  Za priklopnike ali polpriklopnike in za vozila, povezana s priklopnikom ali polpriklopnikom, ki na napravo za spenjanje ali na sedlo delujejo z znatno navpično silo, mora biti ta sila, deljena z standardnim gravitacijskim pospeškom, vključena v največjo tehnično dovoljeno maso.

(22)  „Previs vlečne sklopke“ je vodoravna razdalja med vlečno sklopko za priklopno vozilo s centralno osjo in središčnico zadnje(-ih) osi.

(23)  Opredeliti tako, da je jasna dejanska vrednost za vsako tehnično sestavo tipa vozila.

(24)  Pri vozilih, ki lahko delujejo bodisi na bencin, dizelsko gorivo itd. ali tudi v kombinaciji z drugim gorivom, je treba podatke ponoviti.

V primeru nekonvencionalnih motorjev in sistemov proizvajalec zagotovi podatke, ki ustrezajo tukaj navedenim.

(25)  Določeno na podlagi zahtev Direktive Sveta 80/1269/EGS ().

(26)  UL L 375, 31.12.1980, str. 46.

(27)  Neustrezno črtati (so primeri, kjer ni treba ničesar črtati, če pride v poštev več kot en vnos).

(28)  Zahtevane podrobnosti morajo biti podane za vsako od predvidenih variant.

(29)  Za pnevmatike razreda Z, namenjene za vgradnjo na vozila, katerih največja hitrost presega 300 km/h, navesti enakovredne podatke.

(30)  Število sedežnih mest, ki ga je treba navesti, velja za premikajoče se vozilo. V primeru modularne razporeditve se lahko določi območje.

(31)  „Točka R“ ali „referenčna točka sedeža“ pomeni točko, ki jo določi proizvajalec vozila za vsako sedežno mesto glede na tridimenzionalni referenčni sistem, opisan v Prilogi III k Direktivi 77/649/EGS ().

(32)  UL L 267, 19.10.1977, str. 1.

(33)  OJ L 375, 31.12.1980, p. 36.

Dopolnilo

k certifikatu o ES-homologaciji št.

Opombe

| 1. | Vozilo je bilo homologirano v skladu s členom 6(1) te uredbe (t. j. zunanje mere vozila presegajo največje mere, navedene v delih A, B, C ali D Priloge I): ... da/ne (1) |
| --- | --- |

1.

Vozilo je bilo homologirano v skladu s členom 6(1) te uredbe (t. j. zunanje mere vozila presegajo največje mere, navedene v delih A, B, C ali D Priloge I): ... da/ne (1)

| 2. | Vozilo je opremljeno z zračnim vzmetenjem: ... da/ne (1) |
| --- | --- |

2.

Vozilo je opremljeno z zračnim vzmetenjem: ... da/ne (1)

| 3. | Vozilo je opremljeno z vzmetenjem, ki je priznano kot enakovredno zračnemu vzmetenju: ... da/ne (1) |
| --- | --- |

3.

Vozilo je opremljeno z vzmetenjem, ki je priznano kot enakovredno zračnemu vzmetenju: ... da/ne (1)

| 4. | Vozilo izpolnjuje zahteve za terensko vozilo: ... da/ne (1) |
| --- | --- |

4.

Vozilo izpolnjuje zahteve za terensko vozilo: ... da/ne (1)

Legenda:

| (2) | Kot je določena v oddelku A Priloge II. |
| --- | --- |

(2)

Kot je določena v oddelku A Priloge II.

---

(1)  Neustrezno črtati.

PRILOGA VI

Spremembe Prilog I, III, IX in XVI k Direktivi 2007/46/ES

Direktiva 2007/46/ES se spremeni:

| 1. | Priloga I se spremeni:






  (a) | točka 0.5 se nadomesti z naslednjim:
  0.5   Ime družbe in naslov proizvajalca: ...“; |
| --- | --- | --- |

1.

Priloga I se spremeni:

(a)

točka 0.5 se nadomesti z naslednjim:

0.5   Ime družbe in naslov proizvajalca: ...“;

| (b) | točka 1.9 se nadomesti z naslednjim:
  1.9   Opredeliti, ali je vlečno vozilo namenjeno za vleko polpriklopnikov ali drugih priklopnih vozil in ali je priklopno vozilo polpriklopnik, priklopnik z vrtljivim ojesom, priklopnik s centralno osjo ali priklopnik s togim ojesom: ...“; |
| --- | --- |

(b)

točka 1.9 se nadomesti z naslednjim:

1.9   Opredeliti, ali je vlečno vozilo namenjeno za vleko polpriklopnikov ali drugih priklopnih vozil in ali je priklopno vozilo polpriklopnik, priklopnik z vrtljivim ojesom, priklopnik s centralno osjo ali priklopnik s togim ojesom: ...“;

| (c) | doda se naslednja točka 1.10:
  1.10   Opredeliti, ali je vozilo posebej namenjeno za prevoz blaga pri določeni temperaturi: ...“; |
| --- | --- |

(c)

doda se naslednja točka 1.10:

1.10   Opredeliti, ali je vozilo posebej namenjeno za prevoz blaga pri določeni temperaturi: ...“;

| (d) | točka 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   MASE IN MERE (f) (g) (7)
  (v kg in mm) (navesti risbo, kjer je primerno)“; |
| --- | --- |

(d)

točka 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   MASE IN MERE (f) (g) (7)

(v kg in mm) (navesti risbo, kjer je primerno)“;

| (e) | točke 2.1.1.1, 2.1.1.1.1 in 2.1.1.1.2 se nadomestijo z naslednjim:
  „2.1.2   Vozila s tremi ali več osmi
  2.1.2.1   Osna razdalja med zaporednimi osmi, ki poteka od prednje do zadnje osi: ...
  2.1.2.2   Celotna osna razdalja: ...“; |
| --- | --- |

(e)

točke 2.1.1.1, 2.1.1.1.1 in 2.1.1.1.2 se nadomestijo z naslednjim:

„2.1.2   Vozila s tremi ali več osmi

2.1.2.1   Osna razdalja med zaporednimi osmi, ki poteka od prednje do zadnje osi: ...

2.1.2.2   Celotna osna razdalja: ...“;

| (f) | točki 2.5 in 2.5.1 se nadomestita z naslednjim:
  2.5   Najmanjša masa na krmiljeni(-h) osi(-eh) za nedodelana vozila:

  ...“; |
| --- | --- |

(f)

točki 2.5 in 2.5.1 se nadomestita z naslednjim:

2.5   Najmanjša masa na krmiljeni(-h) osi(-eh) za nedodelana vozila:

...“;

| (g) | točki 2.6 in 2.6.1 se nadomestita z naslednjim:
  „2.6   Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo (h)






  (a) | največja in najmanjša za vsako varianto: ... |
| --- | --- | --- |

(g)

točki 2.6 in 2.6.1 se nadomestita z naslednjim:

„2.6   Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo (h)

(a)

največja in najmanjša za vsako varianto: ...

| (b) | masa vsake izvedenke (priskrbeti je treba matriko): ... |
| --- | --- |

(b)

masa vsake izvedenke (priskrbeti je treba matriko): ...

2.6.1   Porazdelitev te mase na osi in za polpriklopnik, priklopnik s centralno osjo ali priklopnik s togim ojesom mase v točki spenjanja: ...

| (a) | največja in najmanjša za vsako varianto: ... |
| --- | --- |

(a)

največja in najmanjša za vsako varianto: ...

| (b) | masa vsake izvedenke (priskrbeti je treba matriko): ...“; |
| --- | --- |

(b)

masa vsake izvedenke (priskrbeti je treba matriko): ...“;

| (h) | vstavi se točka 2.6.2:
  2.6.2   Masa dodatne opreme (glej opredelitev v točki 5 člena 2 Uredbe Komisije (EU) št. 1230/2012 (1)): ... |
| --- | --- |

(h)

vstavi se točka 2.6.2:

2.6.2   Masa dodatne opreme (glej opredelitev v točki 5 člena 2 Uredbe Komisije (EU) št. 1230/2012 (1)): ...

| (i) | točka 2.10 se nadomesti z naslednjim:
  2.10   Največja tehnično dovoljena masa na vsako skupino osi: ...“; |
| --- | --- |

(i)

točka 2.10 se nadomesti z naslednjim:

2.10   Največja tehnično dovoljena masa na vsako skupino osi: ...“;

| (j) | točka 2.11 se nadomesti z naslednjim:
  „2.11   Največja tehnično dovoljena masa vlečenega vozila

  za:“; |
| --- | --- |

(j)

točka 2.11 se nadomesti z naslednjim:

„2.11   Največja tehnično dovoljena masa vlečenega vozila

za:“;

| (k) | točka 2.11.4 se nadomesti z naslednjim:
  2.11.4   Priklopnik s togim ojesom: ...“; |
| --- | --- |

(k)

točka 2.11.4 se nadomesti z naslednjim:

2.11.4   Priklopnik s togim ojesom: ...“;

| (l) | točka 2.11.5 se nadomesti z naslednjim:
  2.11.5   Največja tehnično dovoljena masa skupine vozil (3): ...“; |
| --- | --- |

(l)

točka 2.11.5 se nadomesti z naslednjim:

2.11.5   Največja tehnično dovoljena masa skupine vozil (3): ...“;

| (m) | točke 2.12, 2.12.1 in 2.12.2 se nadomestijo z naslednjim:
  „2.12   Največja tehnično dovoljena masa v točki spenjanja:

  2.12.1   vlečnega vozila: ...
  2.12.2   polpriklopnika, priklopnika s centralno osjo ali priklopnika s togim ojesom: ...“; |
| --- | --- |

(m)

točke 2.12, 2.12.1 in 2.12.2 se nadomestijo z naslednjim:

„2.12   Največja tehnično dovoljena masa v točki spenjanja:

2.12.1   vlečnega vozila: ...

2.12.2   polpriklopnika, priklopnika s centralno osjo ali priklopnika s togim ojesom: ...“;

| (n) | točke 2.16 do 2.16.5 se nadomestijo z naslednjim:
  „2.16   Največje dovoljene mase pri registraciji/med uporabo (neobvezno)

  2.16.1   Največja dovoljena masa obremenjenega vozila pri registraciji/med uporabo: ...
  2.16.2   Največja dovoljena masa na vsako os pri registraciji/med uporabo in za polpriklopnik ali priklopnik s centralno osjo, predvidena obremenitev v točki spenjanja po podatkih proizvajalca, če je nižja od največje tehnično dovoljene mase v točki spenjanja: ...
  2.16.3   Največja dovoljena masa na vsako skupino osi pri registraciji/med uporabo: ...
  2.16.4   Največja dovoljena masa vlečenega vozila pri registraciji/med uporabo: ...
  2.16.5   Največja dovoljena masa skupine vozil pri registraciji/med uporabo: ...“; |
| --- | --- |

(n)

točke 2.16 do 2.16.5 se nadomestijo z naslednjim:

„2.16   Največje dovoljene mase pri registraciji/med uporabo (neobvezno)

2.16.1   Največja dovoljena masa obremenjenega vozila pri registraciji/med uporabo: ...

2.16.2   Največja dovoljena masa na vsako os pri registraciji/med uporabo in za polpriklopnik ali priklopnik s centralno osjo, predvidena obremenitev v točki spenjanja po podatkih proizvajalca, če je nižja od največje tehnično dovoljene mase v točki spenjanja: ...

2.16.3   Največja dovoljena masa na vsako skupino osi pri registraciji/med uporabo: ...

2.16.4   Največja dovoljena masa vlečenega vozila pri registraciji/med uporabo: ...

2.16.5   Največja dovoljena masa skupine vozil pri registraciji/med uporabo: ...“;

| (o) | doda se naslednja točka 13.12:
  13.12   Risbe z merami, ki prikazujejo notranjo opremo glede sedežnih mest, površine za stoječe potnike, uporabnike invalidskih vozičkov, prostora za prtljago, vključno z morebitnimi prtljažniki in prtljažniki za smuči“; |
| --- | --- |

(o)

doda se naslednja točka 13.12:

13.12   Risbe z merami, ki prikazujejo notranjo opremo glede sedežnih mest, površine za stoječe potnike, uporabnike invalidskih vozičkov, prostora za prtljago, vključno z morebitnimi prtljažniki in prtljažniki za smuči“;

| (p) | pojasnila se spremenijo:






  (i) | vstavi se opomba (7):






  „(7) | Navesti dodatno opremo, ki vpliva na mere vozila.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(p)

pojasnila se spremenijo:

(i)

vstavi se opomba (7):

„(7)

Navesti dodatno opremo, ki vpliva na mere vozila.“;

| (ii) | opomba (h) se nadomesti z naslednjim:






  „(h) | Masa voznika je ocenjena na 75 kg.
  Sistemi, ki vsebujejo tekočino (razen tistih za odpadno vodo, ki morajo ostati prazni), so napolnjeni na 100 % zmogljivosti, ki jo navaja proizvajalec.
  Podatkov iz točk 2.6 (b) in 2.6.1(b) ni treba priskrbeti za vozila kategorij N2, N3, M2, M3, O3,and O4.“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

opomba (h) se nadomesti z naslednjim:

„(h)

Masa voznika je ocenjena na 75 kg.

Sistemi, ki vsebujejo tekočino (razen tistih za odpadno vodo, ki morajo ostati prazni), so napolnjeni na 100 % zmogljivosti, ki jo navaja proizvajalec.

Podatkov iz točk 2.6 (b) in 2.6.1(b) ni treba priskrbeti za vozila kategorij N2, N3, M2, M3, O3,and O4.“;

| 2. | del I Priloge III se spremeni:






  (a) | oddelek A se spremeni:






  (i) | točka 0.5 se nadomesti z naslednjim:
  0.5   Ime družbe in naslov proizvajalca ...“; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

del I Priloge III se spremeni:

(a)

oddelek A se spremeni:

(i)

točka 0.5 se nadomesti z naslednjim:

0.5   Ime družbe in naslov proizvajalca ...“;

| (ii) | dodata se naslednji točki 1.9 in 1.10:
  1.9   Opredeliti, ali je vlečno vozilo namenjeno za vleko polpriklopnikov ali drugih priklopnih vozil in ali je priklopno vozilo polpriklopnik, priklopnik z vrtljivim ojesom, priklopnik s centralno osjo ali priklopnik s togim ojesom: ...
  1.10   Opredeliti, ali je vozilo posebej namenjeno za prevoz blaga pri določeni temperaturi: ...“; |
| --- | --- |

(ii)

dodata se naslednji točki 1.9 in 1.10:

1.9   Opredeliti, ali je vlečno vozilo namenjeno za vleko polpriklopnikov ali drugih priklopnih vozil in ali je priklopno vozilo polpriklopnik, priklopnik z vrtljivim ojesom, priklopnik s centralno osjo ali priklopnik s togim ojesom: ...

1.10   Opredeliti, ali je vozilo posebej namenjeno za prevoz blaga pri določeni temperaturi: ...“;

| (iii) | točka 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   MASE IN MERE (f) (g) (7)
  (v kg in mm) (navesti risbo, kjer je primerno)“; |
| --- | --- |

(iii)

točka 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   MASE IN MERE (f) (g) (7)

(v kg in mm) (navesti risbo, kjer je primerno)“;

| (iv) | vstavi se naslednja točka 2.5:
  2.5   Najmanjša masa na krmiljenih oseh za nedodelana vozila: ...“; |
| --- | --- |

(iv)

vstavi se naslednja točka 2.5:

2.5   Najmanjša masa na krmiljenih oseh za nedodelana vozila: ...“;

| (v) | točki 2.6 in 2.6.1 se nadomestita z naslednjim:
  „2.6   Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo (h)






  (a) | največja in najmanjša za vsako varianto: ... |
| --- | --- | --- |

(v)

točki 2.6 in 2.6.1 se nadomestita z naslednjim:

„2.6   Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo (h)

(a)

največja in najmanjša za vsako varianto: ...

| (b) | masa vsake izvedenke (priskrbeti je treba matriko): ... |
| --- | --- |

(b)

masa vsake izvedenke (priskrbeti je treba matriko): ...

2.6.1   Porazdelitev te mase na osi in za polpriklopnik, priklopnik s centralno osjo ali priklopnik s togim ojesom mase v točki spenjanja: ................

| (a) | največja in najmanjša za vsako varianto: ... |
| --- | --- |

(a)

največja in najmanjša za vsako varianto: ...

| (b) | masa vsake izvedenke (priskrbeti je treba matriko): ...“; |
| --- | --- |

(b)

masa vsake izvedenke (priskrbeti je treba matriko): ...“;

| (vi) | vstavi se naslednja točka 2.6.2:
  2.6.2   Masa dodatne opreme (kot je opredeljena v točki 5 člena 2 Uredbe (EU) št. 1230/2012): ...“; |
| --- | --- |

(vi)

vstavi se naslednja točka 2.6.2:

2.6.2   Masa dodatne opreme (kot je opredeljena v točki 5 člena 2 Uredbe (EU) št. 1230/2012): ...“;

| (vii) | točka 2.10 se nadomesti z naslednjim:
  2.10   Največja tehnično dovoljena masa na vsako skupino osi: ...“; |
| --- | --- |

(vii)

točka 2.10 se nadomesti z naslednjim:

2.10   Največja tehnično dovoljena masa na vsako skupino osi: ...“;

| (viii) | točka 2.11 se nadomesti z naslednjim:
  „2.11   Največja tehnično dovoljena masa vlečenega vozila

  za:“; |
| --- | --- |

(viii)

točka 2.11 se nadomesti z naslednjim:

„2.11   Največja tehnično dovoljena masa vlečenega vozila

za:“;

| (ix) | točka 2.11.4 se nadomesti z naslednjim:
  2.11.4   Priklopnik s togim ojesom: ...“; |
| --- | --- |

(ix)

točka 2.11.4 se nadomesti z naslednjim:

2.11.4   Priklopnik s togim ojesom: ...“;

| (x) | točka 2.11.5 se nadomesti z naslednjim:
  2.11.5   Največja tehnično dovoljena masa skupine vozil (3) ...“; |
| --- | --- |

(x)

točka 2.11.5 se nadomesti z naslednjim:

2.11.5   Največja tehnično dovoljena masa skupine vozil (3) ...“;

| (xi) | točke 2.12, 2.12.1 in 2.12.2 se nadomestijo z naslednjim:
  „2.12   Največja tehnično dovoljena masa v točki spenjanja:

  2.12.1   vlečnega vozila: ...
  2.12.2   polpriklopnika, priklopnika s centralno osjo ali priklopnika s togim ojesom: ...“; |
| --- | --- |

(xi)

točke 2.12, 2.12.1 in 2.12.2 se nadomestijo z naslednjim:

„2.12   Največja tehnično dovoljena masa v točki spenjanja:

2.12.1   vlečnega vozila: ...

2.12.2   polpriklopnika, priklopnika s centralno osjo ali priklopnika s togim ojesom: ...“;

| (xii) | točke 2.16 do 2.16.5 se nadomestijo z naslednjim:
  „2.16   Največje dovoljene mase pri registraciji/med uporabo (neobvezno)

  2.16.1   Največja dovoljena masa obremenjenega vozila pri registraciji/med uporabo: ...
  2.16.2   Največja dovoljena masa na vsako os pri registraciji/med uporabo in za polpriklopnik ali priklopnik s centralno osjo, predvidena obremenitev v točki spenjanja po podatkih proizvajalca, če je nižja od največje tehnično dovoljene mase v točki spenjanja: ...
  2.16.3   Največja dovoljena masa na vsako skupino osi pri registraciji/med uporabo: ...
  2.16.4   Največja dovoljena masa vlečenega vozila pri registraciji/med uporabo: ...
  2.16.5   Največja dovoljena masa skupine vozil pri registraciji/med uporabo: ...“; |
| --- | --- |

(xii)

točke 2.16 do 2.16.5 se nadomestijo z naslednjim:

„2.16   Največje dovoljene mase pri registraciji/med uporabo (neobvezno)

2.16.1   Največja dovoljena masa obremenjenega vozila pri registraciji/med uporabo: ...

2.16.2   Največja dovoljena masa na vsako os pri registraciji/med uporabo in za polpriklopnik ali priklopnik s centralno osjo, predvidena obremenitev v točki spenjanja po podatkih proizvajalca, če je nižja od največje tehnično dovoljene mase v točki spenjanja: ...

2.16.3   Največja dovoljena masa na vsako skupino osi pri registraciji/med uporabo: ...

2.16.4   Največja dovoljena masa vlečenega vozila pri registraciji/med uporabo: ...

2.16.5   Največja dovoljena masa skupine vozil pri registraciji/med uporabo: ...“;

| (b) | oddelek B se spremeni:






  (i) | točka 0.5 se nadomesti z naslednjim:
  0.5   Ime družbe in naslov proizvajalca ...“; |
| --- | --- | --- |

(b)

oddelek B se spremeni:

(i)

točka 0.5 se nadomesti z naslednjim:

0.5   Ime družbe in naslov proizvajalca ...“;

| (ii) | dodata se naslednji točki 1.9 in 1.10:
  1.9   Opredeliti, ali je vlečno vozilo namenjeno za vleko polpriklopnikov ali drugih priklopnih vozil in ali je priklopno vozilo polpriklopnik, priklopnik z vrtljivim ojesom, priklopnik s centralno osjo ali priklopnik s togim ojesom: ...
  1.10   Opredeliti, ali je vozilo posebej namenjeno za prevoz blaga pri določeni temperaturi ...“; |
| --- | --- |

(ii)

dodata se naslednji točki 1.9 in 1.10:

1.9   Opredeliti, ali je vlečno vozilo namenjeno za vleko polpriklopnikov ali drugih priklopnih vozil in ali je priklopno vozilo polpriklopnik, priklopnik z vrtljivim ojesom, priklopnik s centralno osjo ali priklopnik s togim ojesom: ...

1.10   Opredeliti, ali je vozilo posebej namenjeno za prevoz blaga pri določeni temperaturi ...“;

| (iii) | točka 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   MASE IN MERE (f) (g) (7)
  (v kg in mm) (navesti risbo, kjer je primerno)“; |
| --- | --- |

(iii)

točka 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   MASE IN MERE (f) (g) (7)

(v kg in mm) (navesti risbo, kjer je primerno)“;

| (iv) | točki 2.6 in 2.6.1 se nadomestita z naslednjim:
  „2.6   Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo (h)






  (a) | največja in najmanjša za vsako varianto: ... |
| --- | --- | --- |

(iv)

točki 2.6 in 2.6.1 se nadomestita z naslednjim:

„2.6   Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo (h)

(a)

največja in najmanjša za vsako varianto: ...

| (b) | masa vsake izvedenke (priskrbeti je treba matriko): ... |
| --- | --- |

(b)

masa vsake izvedenke (priskrbeti je treba matriko): ...

2.6.1   Porazdelitev te mase na osi in za polpriklopnik, priklopnik s centralno osjo ali priklopnik s togim ojesom mase v točki spenjanja: ...

| (a) | največja in najmanjša za vsako varianto: ... |
| --- | --- |

(a)

največja in najmanjša za vsako varianto: ...

| (b) | masa vsake izvedenke (priskrbeti je treba matriko): ...“; |
| --- | --- |

(b)

masa vsake izvedenke (priskrbeti je treba matriko): ...“;

| (v) | vstavi se naslednja točka 2.6.2:
  2.6.2   Masa dodatne opreme (kot je opredeljena v točki 5 člena 2 Uredbe (EU) št. 1230/2012): ...“; |
| --- | --- |

(v)

vstavi se naslednja točka 2.6.2:

2.6.2   Masa dodatne opreme (kot je opredeljena v točki 5 člena 2 Uredbe (EU) št. 1230/2012): ...“;

| (vi) | točka 2.10 se nadomesti z naslednjim:
  2.10   Največja tehnično dovoljena masa na vsako skupino osi ...“; |
| --- | --- |

(vi)

točka 2.10 se nadomesti z naslednjim:

2.10   Največja tehnično dovoljena masa na vsako skupino osi ...“;

| (vii) | točki 2.12 in 2.12.2 se nadomestita z naslednjim:
  „2.12   Največja tehnično dovoljena masa v točki spenjanja:

  2.12.2   polpriklopnika, priklopnika s centralno osjo ali priklopnika s togim ojesom: ...“; |
| --- | --- |

(vii)

točki 2.12 in 2.12.2 se nadomestita z naslednjim:

„2.12   Največja tehnično dovoljena masa v točki spenjanja:

2.12.2   polpriklopnika, priklopnika s centralno osjo ali priklopnika s togim ojesom: ...“;

| (viii) | točke 2.16 do 2.16.3 se nadomestijo z naslednjim:
  „2.16   Največje dovoljene mase pri registraciji/med uporabo (neobvezno)

  2.16.1   Največja dovoljena masa obremenjenega vozila pri registraciji/med uporabo: ...
  2.16.2   Največja dovoljena masa na vsako os pri registraciji/med uporabo in za polpriklopnik ali priklopnik s centralno osjo, predvidena obremenitev v točki spenjanja po podatkih proizvajalca, če je nižja od največje tehnično dovoljene mase v točki spenjanja ...
  2.16.3   Največja dovoljena masa na vsako skupino osi pri registraciji/med uporabo: ...“; |
| --- | --- |

(viii)

točke 2.16 do 2.16.3 se nadomestijo z naslednjim:

„2.16   Največje dovoljene mase pri registraciji/med uporabo (neobvezno)

2.16.1   Največja dovoljena masa obremenjenega vozila pri registraciji/med uporabo: ...

2.16.2   Največja dovoljena masa na vsako os pri registraciji/med uporabo in za polpriklopnik ali priklopnik s centralno osjo, predvidena obremenitev v točki spenjanja po podatkih proizvajalca, če je nižja od največje tehnično dovoljene mase v točki spenjanja ...

2.16.3   Največja dovoljena masa na vsako skupino osi pri registraciji/med uporabo: ...“;

| (ix) | točka 2.16.5 se črta; |
| --- | --- |

(ix)

točka 2.16.5 se črta;

| 3. | Priloga IX se spremeni:






  (a) | v „Vzorec A1 - Stran 1 – Dokončana vozila – ES certifikat o skladnosti“ se vnos 0.5 nadomesti z naslednjim:
  0.5   Ime družbe in naslov proizvajalca ...“; |
| --- | --- | --- |

3.

Priloga IX se spremeni:

(a)

v „Vzorec A1 - Stran 1 – Dokončana vozila – ES certifikat o skladnosti“ se vnos 0.5 nadomesti z naslednjim:

0.5   Ime družbe in naslov proizvajalca ...“;

| (b) | v „Vzorec A2 - Stran 1 – Dokončana vozila, homologirana v majhnih serijah - [Leto] – [Zaporedna številka] - ES certifikat o skladnosti“ se vnos 0.5 nadomesti z naslednjim:
  0.5   Ime družbe in naslov proizvajalca ...“; |
| --- | --- |

(b)

v „Vzorec A2 - Stran 1 – Dokončana vozila, homologirana v majhnih serijah - [Leto] – [Zaporedna številka] - ES certifikat o skladnosti“ se vnos 0.5 nadomesti z naslednjim:

0.5   Ime družbe in naslov proizvajalca ...“;

| (c) | v „Vzorec B - Stran 1 – Dodelana vozila – ES certifikat o skladnosti“ se vnos 0.5 nadomesti z naslednjim:
  0.5   Ime družbe in naslov proizvajalca ...“; |
| --- | --- |

(c)

v „Vzorec B - Stran 1 – Dodelana vozila – ES certifikat o skladnosti“ se vnos 0.5 nadomesti z naslednjim:

0.5   Ime družbe in naslov proizvajalca ...“;

| (d) | v „Vzorec C1 - Stran 1 – Nedodelana vozila – ES certifikat o skladnosti“ se vnos 0.5 nadomesti z naslednjim:
  0.5   Ime družbe in naslov proizvajalca ...“; |
| --- | --- |

(d)

v „Vzorec C1 - Stran 1 – Nedodelana vozila – ES certifikat o skladnosti“ se vnos 0.5 nadomesti z naslednjim:

0.5   Ime družbe in naslov proizvajalca ...“;

| (e) | v „Vzorec C2 - Stran 1 – Nedodelana vozila, homologirana v majhnih serijah - [Leto] – [Zaporedna številka] - ES certifikat o skladnosti“ se vnos 0.5 nadomesti z naslednjim:
  0.5   Ime družbe in naslov proizvajalca ...“; |
| --- | --- |

(e)

v „Vzorec C2 - Stran 1 – Nedodelana vozila, homologirana v majhnih serijah - [Leto] – [Zaporedna številka] - ES certifikat o skladnosti“ se vnos 0.5 nadomesti z naslednjim:

0.5   Ime družbe in naslov proizvajalca ...“;

| (f) | v „Stran 2 – Kategorija vozil M1 (dokončana in dodelana vozila)“ se vnos 13 nadomesti z naslednjim:
  13.   Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo: ...kg“; |
| --- | --- |

(f)

v „Stran 2 – Kategorija vozil M1 (dokončana in dodelana vozila)“ se vnos 13 nadomesti z naslednjim:

13.   Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo: ...kg“;

| (g) | v „Stran 2 – Kategorija vozil M1 (dokončana in dodelana vozila)“ se vstavi vnos 13.2 vzorca certifikata o skladnosti:
  13.2   Dejanska masa vozila: ...kg“; |
| --- | --- |

(g)

v „Stran 2 – Kategorija vozil M1 (dokončana in dodelana vozila)“ se vstavi vnos 13.2 vzorca certifikata o skladnosti:

13.2   Dejanska masa vozila: ...kg“;

| (h) | v „Stran 2 – Kategorija vozil M2 (dokončana in dodelana vozila)“ se vnos 13 nadomesti z naslednjim:
  13.   Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo: ...kg“ |
| --- | --- |

(h)

v „Stran 2 – Kategorija vozil M2 (dokončana in dodelana vozila)“ se vnos 13 nadomesti z naslednjim:

13.   Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo: ...kg“

| (i) | v „Stran 2 – Kategorija vozil M2 (dokončana in dodelana vozila)“ se vstavi vnos 13.2:
  13.2   Dejanska masa vozila: ...kg“; |
| --- | --- |

(i)

v „Stran 2 – Kategorija vozil M2 (dokončana in dodelana vozila)“ se vstavi vnos 13.2:

13.2   Dejanska masa vozila: ...kg“;

| (j) | v „Stran 2 – Kategorija vozil M3 (dokončana in dodelana vozila)“ se vnos 13 nadomesti z naslednjim:
  13.   Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo: ...kg“; |
| --- | --- |

(j)

v „Stran 2 – Kategorija vozil M3 (dokončana in dodelana vozila)“ se vnos 13 nadomesti z naslednjim:

13.   Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo: ...kg“;

| (k) | v „Stran 2 – Kategorija vozil M3 (dokončana in dodelana vozila)“ se vstavi vnos 13.2:
  13.2   Dejanska masa vozila: ...kg“; |
| --- | --- |

(k)

v „Stran 2 – Kategorija vozil M3 (dokončana in dodelana vozila)“ se vstavi vnos 13.2:

13.2   Dejanska masa vozila: ...kg“;

| (l) | v „Stran 2 – Kategorija vozil N1 (dokončana in dodelana vozila)“ se vnos 13 nadomesti z naslednjim:
  13.   Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo: ...kg“; |
| --- | --- |

(l)

v „Stran 2 – Kategorija vozil N1 (dokončana in dodelana vozila)“ se vnos 13 nadomesti z naslednjim:

13.   Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo: ...kg“;

| (m) | v „Stran 2 – Kategorija vozil N1 (dokončana in dodelana vozila)“ se vnos 13.2 nadomesti z naslednjim:
  13.2   Dejanska masa vozila: ...kg“; |
| --- | --- |

(m)

v „Stran 2 – Kategorija vozil N1 (dokončana in dodelana vozila)“ se vnos 13.2 nadomesti z naslednjim:

13.2   Dejanska masa vozila: ...kg“;

| (n) | v „Stran 2 – Kategorija vozil N2 (dokončana in dodelana vozila)“ se vnos 13 nadomesti z naslednjim:
  13.   Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo: ...kg“; |
| --- | --- |

(n)

v „Stran 2 – Kategorija vozil N2 (dokončana in dodelana vozila)“ se vnos 13 nadomesti z naslednjim:

13.   Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo: ...kg“;

| (o) | v „Stran 2 – Kategorija vozil N2 (dokončana in dodelana vozila)“ se vstavi vnos 13.2:
  13.2   Dejanska masa vozila: ...kg“; |
| --- | --- |

(o)

v „Stran 2 – Kategorija vozil N2 (dokončana in dodelana vozila)“ se vstavi vnos 13.2:

13.2   Dejanska masa vozila: ...kg“;

| (p) | v „Stran 2 – Kategorija vozil N3 (dokončana in dodelana vozila)“ se vnos 13 nadomesti z naslednjim:
  13.   Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo: ...kg“; |
| --- | --- |

(p)

v „Stran 2 – Kategorija vozil N3 (dokončana in dodelana vozila)“ se vnos 13 nadomesti z naslednjim:

13.   Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo: ...kg“;

| (q) | v „Stran 2 – Kategorija vozil N3 (dokončana in dodelana vozila)“ se vstavi vnos 13.2:
  13.2   Dejanska masa vozila: ...kg“; |
| --- | --- |

(q)

v „Stran 2 – Kategorija vozil N3 (dokončana in dodelana vozila)“ se vstavi vnos 13.2:

13.2   Dejanska masa vozila: ...kg“;

| (r) | v „Stran 2 – Kategorija vozil O1 in O2 (dokončana in dodelana vozila)“ se vnos 13 nadomesti z naslednjim:
  13.   Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo: ...kg“; |
| --- | --- |

(r)

v „Stran 2 – Kategorija vozil O1 in O2 (dokončana in dodelana vozila)“ se vnos 13 nadomesti z naslednjim:

13.   Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo: ...kg“;

| (s) | v „Stran 2 – Kategorija vozil O1 in O2 (dokončana in dodelana vozila)“ se vstavi vnos 13.2:
  13.2   Dejanska masa vozila: ...kg“; |
| --- | --- |

(s)

v „Stran 2 – Kategorija vozil O1 in O2 (dokončana in dodelana vozila)“ se vstavi vnos 13.2:

13.2   Dejanska masa vozila: ...kg“;

| (t) | v „Stran 2 – Kategorija vozil O3 in O4 (dokončana in dodelana vozila)“ se vnos 13 nadomesti z naslednjim:
  13.   Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo: ...kg“; |
| --- | --- |

(t)

v „Stran 2 – Kategorija vozil O3 in O4 (dokončana in dodelana vozila)“ se vnos 13 nadomesti z naslednjim:

13.   Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo: ...kg“;

| (u) | v „Stran 2 – Kategorija vozil M1 (nedodelana vozila)“ se vstavi vnos 13.2:
  13.2   Dejanska masa vozila: ...kg“; |
| --- | --- |

(u)

v „Stran 2 – Kategorija vozil M1 (nedodelana vozila)“ se vstavi vnos 13.2:

13.2   Dejanska masa vozila: ...kg“;

| (v) | v „Stran 2 – Kategorija vozil M1 (nedodelana vozila)“ se vnos 14 nadomesti z naslednjim:
  14.   Dejanska masa vozila: ...kg“; |
| --- | --- |

(v)

v „Stran 2 – Kategorija vozil M1 (nedodelana vozila)“ se vnos 14 nadomesti z naslednjim:

14.   Dejanska masa vozila: ...kg“;

| (w) | v „Stran 2 – Kategorija vozil M2 (nedodelana vozila)“ se vnos 14 nadomesti z naslednjim:
  14.   Dejanska masa vozila: ...kg“; |
| --- | --- |

(w)

v „Stran 2 – Kategorija vozil M2 (nedodelana vozila)“ se vnos 14 nadomesti z naslednjim:

14.   Dejanska masa vozila: ...kg“;

| (x) | v „Stran 2 – Kategorija vozil M3 (nedokončana vozila)“ se vnos 14 nadomesti z naslednjim:
  14.   Dejanska masa vozila: ...kg“; |
| --- | --- |

(x)

v „Stran 2 – Kategorija vozil M3 (nedokončana vozila)“ se vnos 14 nadomesti z naslednjim:

14.   Dejanska masa vozila: ...kg“;

| (y) | v „Stran 2 – Kategorija vozil N1 (nedodelana vozila)“ se vstavi vnos 13:
  13.   Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo: ...kg“; |
| --- | --- |

(y)

v „Stran 2 – Kategorija vozil N1 (nedodelana vozila)“ se vstavi vnos 13:

13.   Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo: ...kg“;

| (z) | v „Stran 2 – Kategorija vozil N1 (nedodelana vozila)“ se vnos 14 nadomesti z naslednjim:
  14.   Dejanska masa vozila: ...kg“; |
| --- | --- |

(z)

v „Stran 2 – Kategorija vozil N1 (nedodelana vozila)“ se vnos 14 nadomesti z naslednjim:

14.   Dejanska masa vozila: ...kg“;

| (aa) | v „Stran 2 – Kategorija vozil N2 (nedodelana vozila)“ se vnos 14 nadomesti z naslednjim:
  14.   Dejanska masa vozila: ...kg“; |
| --- | --- |

(aa)

v „Stran 2 – Kategorija vozil N2 (nedodelana vozila)“ se vnos 14 nadomesti z naslednjim:

14.   Dejanska masa vozila: ...kg“;

| (ab) | v „Stran 2 – Kategorija vozil N3 (nedodelana vozila)“ se vnos 14 nadomesti z naslednjim:
  14.   Dejanska masa vozila: ...kg“; |
| --- | --- |

(ab)

v „Stran 2 – Kategorija vozil N3 (nedodelana vozila)“ se vnos 14 nadomesti z naslednjim:

14.   Dejanska masa vozila: ...kg“;

| (ac) | v „Stran 2 – Kategoriji vozil O1 in O2 (nedodelana vozila)“ se vnos 14 nadomesti z naslednjim:
  14.   Dejanska masa vozila: ...kg“; |
| --- | --- |

(ac)

v „Stran 2 – Kategoriji vozil O1 in O2 (nedodelana vozila)“ se vnos 14 nadomesti z naslednjim:

14.   Dejanska masa vozila: ...kg“;

| (ad) | v „Stran 2 – Kategoriji vozil O3 in O4 (nedodelana vozila)“ se vnos 14 nadomesti z naslednjim:
  14.   Dejanska masa vozila: ...kg“; |
| --- | --- |

(ad)

v „Stran 2 – Kategoriji vozil O3 in O4 (nedodelana vozila)“ se vnos 14 nadomesti z naslednjim:

14.   Dejanska masa vozila: ...kg“;

| (ae) | v pojasnilih v zvezi s Prilogo IX se opomba (f) črta; |
| --- | --- |

(ae)

v pojasnilih v zvezi s Prilogo IX se opomba (f) črta;

| 4. | Priloga XVI se spremeni:






  (a) | na seznam regulativnih aktov se vključi vnos 44:
  „44.   Uredba (EU) št. 1230/2012“; |
| --- | --- | --- |

4.

Priloga XVI se spremeni:

(a)

na seznam regulativnih aktov se vključi vnos 44:

„44.   Uredba (EU) št. 1230/2012“;

| (b) | v Dodatek 2 se vstavi naslednji vnos 44: | Sklic na regulativni akt | Priloga in odstavek | Posebni pogoji |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „44. | Uredba (EU) št. 1230/2012 | Oddelka 7 in 8 dela B Priloge I | (a) | Preveriti izpolnjevanje zahtev glede manevrskih sposobnosti, vključno z manevrskimi sposobnostmi vozil, opremljenih z dvižnimi osmi ali z obremenljivimi osmi. |

(b)

v Dodatek 2 se vstavi naslednji vnos 44:

Sklic na regulativni akt

Priloga in odstavek

Posebni pogoji

„44.

Uredba (EU) št. 1230/2012

Oddelka 7 in 8 dela B Priloge I

(a)

Preveriti izpolnjevanje zahtev glede manevrskih sposobnosti, vključno z manevrskimi sposobnostmi vozil, opremljenih z dvižnimi osmi ali z obremenljivimi osmi.

Oddelka 6 in 7 dela C Priloge I

| (b) | Merjenje največjega obrata proti zadnjemu delu.“ |
| --- | --- |

(b)

Merjenje največjega obrata proti zadnjemu delu.“

---

(1)  UL L 353, 21.12.2012, str. 31.“

PRILOGA VII

„PRILOGA XII

OMEJITVE ŠTEVILA VOZIL ZA MAJHNE SERIJE IN ZA ZAKLJUČEK SERIJE

A.   OMEJITVE ŠTEVILA VOZIL ZA MAJHNE SERIJE

| 1. | Število enot posameznega tipa vozil, ki se registrira, proda ali začne uporabljati v Evropski uniji v enem letu v skladu s členom 22, ne sme presegati spodaj navedenih števil za zadevno kategorijo vozil:






  Kategorija | Enote |
| --- | --- | --- |
| M1 | 1 000 |
| M2, M3 | 0 |
| N1 | 0 |
| N2, N3 | 0 |
| O1, O2 | 0 |
| O3, O4 | 0 |

1.

Število enot posameznega tipa vozil, ki se registrira, proda ali začne uporabljati v Evropski uniji v enem letu v skladu s členom 22, ne sme presegati spodaj navedenih števil za zadevno kategorijo vozil:

Kategorija

Enote

M1

1 000

M2, M3

0

N1

0

N2, N3

0

O1, O2

0

O3, O4

0

| 2. | Število enot posameznega tipa vozil, ki se registrira, proda ali začne uporabljati v posamezni državi članici v enem letu v skladu s členom 23, določi zadevna država članica, vendar ne presega spodaj navedenih števil za zadevno kategorijo vozil:






  Kategorija | Enote |
| --- | --- | --- |
| M1 | 75 |
| M2, M3 | 250 |
| N1 | 500 |
| N2, N3 | 250 |
| O1, O2 | 500 |
| O3, O4 | 250 |

2.

Število enot posameznega tipa vozil, ki se registrira, proda ali začne uporabljati v posamezni državi članici v enem letu v skladu s členom 23, določi zadevna država članica, vendar ne presega spodaj navedenih števil za zadevno kategorijo vozil:

Kategorija

Enote

M1

75

M2, M3

250

N1

500

N2, N3

250

O1, O2

500

O3, O4

250

| 3. | Število enot posameznega tipa vozil, ki se registrira, proda ali začne uporabljati v posamezni državi članici v enem letu za namene člena 6(2) Uredbe (EU) št. 1230/2012, določi vsaka država članica, vendar ne presega spodaj navedenih števil za zadevno kategorijo vozil:






  Kategorija | Enote |
| --- | --- | --- |
| M2, M3 | 1 000 |
| N2, N3 | 1 200 |
| O3, O4 | 2 000 |

3.

Število enot posameznega tipa vozil, ki se registrira, proda ali začne uporabljati v posamezni državi članici v enem letu za namene člena 6(2) Uredbe (EU) št. 1230/2012, določi vsaka država članica, vendar ne presega spodaj navedenih števil za zadevno kategorijo vozil:

Kategorija

Enote

M2, M3

1 000

N2, N3

1 200

O3, O4

2 000

B.   OMEJITVE ZA ZAKLJUČEK SERIJE

Največje število dokončanih in dodelanih vozil, ki se začnejo uporabljati v vsaki državi članici po postopku „zaključek serije“, omeji država članica na enega od naslednjih načinov:

| 1. | Največje število vozil enega ali več tipov ne sme presegati 10 % pri kategoriji M1 oziroma 30 % pri vseh drugih kategorijah vozil vseh zadevnih tipov, danih v uporabo v tej državi članici v preteklem letu.
  Če 10 % oziroma 30 % znaša manj kot 100 vozil, lahko država članica dovoli začetek uporabe za največ 100 vozil. |
| --- | --- |

1.

Največje število vozil enega ali več tipov ne sme presegati 10 % pri kategoriji M1 oziroma 30 % pri vseh drugih kategorijah vozil vseh zadevnih tipov, danih v uporabo v tej državi članici v preteklem letu.

Če 10 % oziroma 30 % znaša manj kot 100 vozil, lahko država članica dovoli začetek uporabe za največ 100 vozil.

| 2. | Vozila katerega koli tipa je treba omejiti na tista, za katera je bil izdan veljaven certifikat o skladnosti na dan izdelave ali po njem in ki je bil veljaven vsaj tri mesece po datumu izdaje, vendar je pozneje postal neveljaven zaradi začetka veljavnosti nekega regulativnega akta.“ |
| --- | --- |

2.

Vozila katerega koli tipa je treba omejiti na tista, za katera je bil izdan veljaven certifikat o skladnosti na dan izdelave ali po njem in ki je bil veljaven vsaj tri mesece po datumu izdaje, vendar je pozneje postal neveljaven zaradi začetka veljavnosti nekega regulativnega akta.“

---

DIREKTIVE

| 21.12.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 353/80 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 353/80

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2012/46/EU

z dne 6. decembra 2012

o spremembi Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 97/68/ES o približevanju zakonodaje držav članic o ukrepih proti plinastim in trdnim onesnaževalom iz motorjev z notranjim zgorevanjem, namenjenih za vgradnjo v necestno mobilno mehanizacijo

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 97/68/ES z dne 16. decembra 1997 o približevanju zakonodaje držav članic o ukrepih proti plinastim in trdnim onesnaževalom iz motorjev z notranjim zgorevanjem, namenjenih za vgradnjo v necestno mobilno mehanizacijo (1), in zlasti člena 14 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2004/26/ES z dne 21. aprila 2004 o spremembi Direktive 97/68/ES o približevanju zakonodaje držav članic o ukrepih proti plinastim in trdnim onesnaževalom iz motorjev z notranjim zgorevanjem, namenjenih za vgradnjo v premične stroje in naprave (2), so bile zaradi povečanja varstva okolja in ohranjanja zdravja ljudi v Direktivi 97/68/ES uvedene nove stopnje emisij IIIA, IIIB in IV. Ustrezno so bile spremenjene preskusne metode, in sicer najprej z Direktivo 2004/26/ES in pozneje z Direktivo Komisije 2010/26/EU z dne 31. marca 2010 o spremembi Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 97/68/ES o približevanju zakonodaje držav članic o ukrepih proti plinastim in trdnim onesnaževalom iz motorjev z notranjim zgorevanjem, namenjenih za vgradnjo v necestno mobilno mehanizacijo (3). |
| --- | --- |

(1)

Z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2004/26/ES z dne 21. aprila 2004 o spremembi Direktive 97/68/ES o približevanju zakonodaje držav članic o ukrepih proti plinastim in trdnim onesnaževalom iz motorjev z notranjim zgorevanjem, namenjenih za vgradnjo v premične stroje in naprave (2), so bile zaradi povečanja varstva okolja in ohranjanja zdravja ljudi v Direktivi 97/68/ES uvedene nove stopnje emisij IIIA, IIIB in IV. Ustrezno so bile spremenjene preskusne metode, in sicer najprej z Direktivo 2004/26/ES in pozneje z Direktivo Komisije 2010/26/EU z dne 31. marca 2010 o spremembi Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 97/68/ES o približevanju zakonodaje držav članic o ukrepih proti plinastim in trdnim onesnaževalom iz motorjev z notranjim zgorevanjem, namenjenih za vgradnjo v necestno mobilno mehanizacijo (3).

| (2) | Mejne vrednosti stopnje IV bodo obvezne za homologacije, izdane od 1. januarja 2013 za motorje kategorije Q in od 1. oktobra 2013 za motorje kategorije R. Na podlagi izkušenj, pridobljenih s težkimi motorji Euro V in VI v skladu z Uredbo (ES) št. 595/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o homologaciji motornih vozil in motorjev glede na emisije iz težkih vozil (Euro VI) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil ter o spremembi Uredbe (ES) št. 715/2007 in Direktive 2007/46/ES ter o razveljavitvi direktiv 80/1269/EGS, 2005/55/ES in 2005/78/ES (4), so bile v preskusnih zahtevah za motorje stopnje IV ugotovljene nekatere vrzeli. Da se ob upoštevanju tehničnega napredka omogoči homologacija motorjev kategorij Q in R stopnje IV in da se poveča usklajenost na svetovni ravni, je treba revidirati in dopolniti nekatere določbe Direktive 97/68/ES. To je potrebno tudi zaradi zmanjšanja različnih razlag rezultatov preskusov in omejitve napak pri oceni emisij motorjev. |
| --- | --- |

(2)

Mejne vrednosti stopnje IV bodo obvezne za homologacije, izdane od 1. januarja 2013 za motorje kategorije Q in od 1. oktobra 2013 za motorje kategorije R. Na podlagi izkušenj, pridobljenih s težkimi motorji Euro V in VI v skladu z Uredbo (ES) št. 595/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o homologaciji motornih vozil in motorjev glede na emisije iz težkih vozil (Euro VI) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil ter o spremembi Uredbe (ES) št. 715/2007 in Direktive 2007/46/ES ter o razveljavitvi direktiv 80/1269/EGS, 2005/55/ES in 2005/78/ES (4), so bile v preskusnih zahtevah za motorje stopnje IV ugotovljene nekatere vrzeli. Da se ob upoštevanju tehničnega napredka omogoči homologacija motorjev kategorij Q in R stopnje IV in da se poveča usklajenost na svetovni ravni, je treba revidirati in dopolniti nekatere določbe Direktive 97/68/ES. To je potrebno tudi zaradi zmanjšanja različnih razlag rezultatov preskusov in omejitve napak pri oceni emisij motorjev.

| (3) | Direktiva 2010/26/EU je uvedla določbe o uravnavanju NOx, da se zagotovi pravilno delovanje kompleksnih sistemov naknadne obdelave, potrebnih za izpolnjevanje novih mejnih vrednosti emisij za motorje stopenj IIIB in IV. Zlasti zato, da se upravljavcem prepreči izogibanje skladnosti z mejnimi vrednostmi emisij, je na podlagi ustreznih določb Uredbe (ES) št. 595/2009 za težka vozila (Euro VI) določbe o uravnavanju NOx primerno dopolniti z uvedbo sistema za opozarjanje upravljavca in dvofaznega sistema za prisilo, ki znatno zmanjšuje učinkovitost opreme in tako zagotavlja skladnost. |
| --- | --- |

(3)

Direktiva 2010/26/EU je uvedla določbe o uravnavanju NOx, da se zagotovi pravilno delovanje kompleksnih sistemov naknadne obdelave, potrebnih za izpolnjevanje novih mejnih vrednosti emisij za motorje stopenj IIIB in IV. Zlasti zato, da se upravljavcem prepreči izogibanje skladnosti z mejnimi vrednostmi emisij, je na podlagi ustreznih določb Uredbe (ES) št. 595/2009 za težka vozila (Euro VI) določbe o uravnavanju NOx primerno dopolniti z uvedbo sistema za opozarjanje upravljavca in dvofaznega sistema za prisilo, ki znatno zmanjšuje učinkovitost opreme in tako zagotavlja skladnost.

| (4) | Zaradi uvedbe elektronsko krmiljenih motorjev je preskusne postopke treba prilagoditi, da se zagotovi, da preskusi motorjev bolje odražajo pogoje dejanske uporabe, in da se dodatno prepreči neizpolnjevanje zahtev glede emisij [„cycle beating“ ali pojav dejansko večjih emisij kot v preskusnih ciklih]. Zato je treba med homologacijo skladnost dokazati na delovnem območju preskušenega motorja, ki je bilo izbrano na podlagi standarda ISO 8178. Navesti je treba tudi pogoje delovanja motorja, v katerih so preskusi izvedeni, spremeniti metode za izračun specifičnih emisij, da ustrezajo tistim, ki se zahtevajo za težka vozila (Euro VI) in jih uskladiti s predpisi velikih trgovinskih partnerjev Unije. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi uvedbe elektronsko krmiljenih motorjev je preskusne postopke treba prilagoditi, da se zagotovi, da preskusi motorjev bolje odražajo pogoje dejanske uporabe, in da se dodatno prepreči neizpolnjevanje zahtev glede emisij [„cycle beating“ ali pojav dejansko večjih emisij kot v preskusnih ciklih]. Zato je treba med homologacijo skladnost dokazati na delovnem območju preskušenega motorja, ki je bilo izbrano na podlagi standarda ISO 8178. Navesti je treba tudi pogoje delovanja motorja, v katerih so preskusi izvedeni, spremeniti metode za izračun specifičnih emisij, da ustrezajo tistim, ki se zahtevajo za težka vozila (Euro VI) in jih uskladiti s predpisi velikih trgovinskih partnerjev Unije.

| (5) | Direktiva 97/68/ES zahteva, da proizvajalec navede emisije motorja v posebnih kontrolnih okoljskih pogojih, ki se nanašajo na nadmorsko višino, tlak in temperaturo. Zaradi upoštevanja dejanske uporabe motorjev je primerno, da se merila glede temperature/tlaka in nadmorske višine razširijo z natančnejšo uskladitvijo določb z zahtevami za motorje za težka vozila Euro VI. |
| --- | --- |

(5)

Direktiva 97/68/ES zahteva, da proizvajalec navede emisije motorja v posebnih kontrolnih okoljskih pogojih, ki se nanašajo na nadmorsko višino, tlak in temperaturo. Zaradi upoštevanja dejanske uporabe motorjev je primerno, da se merila glede temperature/tlaka in nadmorske višine razširijo z natančnejšo uskladitvijo določb z zahtevami za motorje za težka vozila Euro VI.

| (6) | Spremeniti je treba tudi zahteve glede trajnosti, da se zagotovi učinkovitost zmanjšanja emisij med delovanjem motorja. Zaradi tehnoloških sprememb, povezanih z motorji stopnje IV in njihovimi sistemi naknadne obdelave, določbe o trajnosti iz Direktive 97/68/ES za navedene motorje niso primerne, zato je treba v Direktivo 97/68/ES vključiti določbe, ki temeljijo na določbah Uredbe (ES) št. 595/2009 o težkih motorjih Euro VI. |
| --- | --- |

(6)

Spremeniti je treba tudi zahteve glede trajnosti, da se zagotovi učinkovitost zmanjšanja emisij med delovanjem motorja. Zaradi tehnoloških sprememb, povezanih z motorji stopnje IV in njihovimi sistemi naknadne obdelave, določbe o trajnosti iz Direktive 97/68/ES za navedene motorje niso primerne, zato je treba v Direktivo 97/68/ES vključiti določbe, ki temeljijo na določbah Uredbe (ES) št. 595/2009 o težkih motorjih Euro VI.

| (7) | Na ravni Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo je bil sprejet globalno usklajen preskusni postopek za motorje stopnje IV (Pravilnik UN/ECE št. 96, spremembe 03). Primerno je določiti, da se navedeni postopek uporablja tudi za preskušanje navedenih motorjev v Uniji. |
| --- | --- |

(7)

Na ravni Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo je bil sprejet globalno usklajen preskusni postopek za motorje stopnje IV (Pravilnik UN/ECE št. 96, spremembe 03). Primerno je določiti, da se navedeni postopek uporablja tudi za preskušanje navedenih motorjev v Uniji.

| (8) | Direktiva 97/68/ES določa, da so homologacije, izdane na podlagi posebne zakonodaje Unije ali UN/ECE, enakovredne homologacijam, izdanim na podlagi navedene direktive. Sklicevanja na pravne akte, ki se štejejo za enakovredne, je treba prilagoditi sedaj veljavnim različicam. V zvezi z motorji za težka vozila Euro VI je treba navesti, da je enakovrednost dosežena le, če so izpolnjene nekatere dodatne zahteve glede prisile. |
| --- | --- |

(8)

Direktiva 97/68/ES določa, da so homologacije, izdane na podlagi posebne zakonodaje Unije ali UN/ECE, enakovredne homologacijam, izdanim na podlagi navedene direktive. Sklicevanja na pravne akte, ki se štejejo za enakovredne, je treba prilagoditi sedaj veljavnim različicam. V zvezi z motorji za težka vozila Euro VI je treba navesti, da je enakovrednost dosežena le, če so izpolnjene nekatere dodatne zahteve glede prisile.

| (9) | Poročanje o emisijah ogljikovega dioksida (CO2) je dodatni pokazatelj učinkovitosti motorja. Poročanje o emisijah CO2 v preskusnih ciklih motorja je del določb Uredbe (ES) št. 595/2009 za težka vozila (Euro VI in Agencija za varstvo okolja (EPA) 40 CFR Standardi za emisije toplogrednih plinov). Zato je primerno take določbe vključiti tudi v Direktivo 97/68/ES. |
| --- | --- |

(9)

Poročanje o emisijah ogljikovega dioksida (CO2) je dodatni pokazatelj učinkovitosti motorja. Poročanje o emisijah CO2 v preskusnih ciklih motorja je del določb Uredbe (ES) št. 595/2009 za težka vozila (Euro VI in Agencija za varstvo okolja (EPA) 40 CFR Standardi za emisije toplogrednih plinov). Zato je primerno take določbe vključiti tudi v Direktivo 97/68/ES.

| (10) | Direktiva 97/68/ES ne vsebuje posebnih zahtev za emisije iz bloka motorja, ki so sekundarne emisije motorja. Da ne bi prišlo do težav pri razlagi, je treba pojasniti, kako se emisije iz bloka motorja upoštevajo pri presoji o uspešnosti preskusa emisij. Navedene določbe je treba uskladiti z določbami za motorje težkih vozil Euro VI in Stopnjo 4 Združenih držav (EPA 40 CFR del 1039). |
| --- | --- |

(10)

Direktiva 97/68/ES ne vsebuje posebnih zahtev za emisije iz bloka motorja, ki so sekundarne emisije motorja. Da ne bi prišlo do težav pri razlagi, je treba pojasniti, kako se emisije iz bloka motorja upoštevajo pri presoji o uspešnosti preskusa emisij. Navedene določbe je treba uskladiti z določbami za motorje težkih vozil Euro VI in Stopnjo 4 Združenih držav (EPA 40 CFR del 1039).

| (11) | Direktiva 97/68/ES določa, da so motorji razvrščeni v različne razpone moči motorja zaradi izhodne moči in s tem zahtev glede mejnih vrednosti emisij. Pri novih elektronsko krmiljenih motorjih je najvišja moč motorja lahko drugačna od nazivne moči motorja. Da se zagotovi izpolnjevanje zahtev glede emisij, je kot moč motorja treba upoštevati največjo moč motorja. |
| --- | --- |

(11)

Direktiva 97/68/ES določa, da so motorji razvrščeni v različne razpone moči motorja zaradi izhodne moči in s tem zahtev glede mejnih vrednosti emisij. Pri novih elektronsko krmiljenih motorjih je najvišja moč motorja lahko drugačna od nazivne moči motorja. Da se zagotovi izpolnjevanje zahtev glede emisij, je kot moč motorja treba upoštevati največjo moč motorja.

| (12) | Opisne liste v Direktivi 97/68/ES je treba posodobiti glede na tehnični napredek in uvedene spremembe. Novi opisni listi bi morali omogočati popolno poročanje. |
| --- | --- |

(12)

Opisne liste v Direktivi 97/68/ES je treba posodobiti glede na tehnični napredek in uvedene spremembe. Novi opisni listi bi morali omogočati popolno poročanje.

| (13) | Direktivo 97/68/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(13)

Direktivo 97/68/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (14) | V skladu s skupno politično izjavo držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih z dne 28. septembra 2011 so se države članice zavezale, da bodo uradnemu obvestilu o ukrepih za prenos v upravičenih primerih priložile enega ali več dokumentov, v katerih bo pojasnjeno razmerje med sestavnimi deli direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. |
| --- | --- |

(14)

V skladu s skupno politično izjavo držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih z dne 28. septembra 2011 so se države članice zavezale, da bodo uradnemu obvestilu o ukrepih za prenos v upravičenih primerih priložile enega ali več dokumentov, v katerih bo pojasnjeno razmerje med sestavnimi deli direktive in ustreznimi deli nacionalnih instrumentov za prenos.

| (15) | Ukrepi, predvideni v tej direktivi, so skladni z mnenjem Tehničnega odbora za motorna vozila, pristojnega v skladu s členom 15 Direktive 97/68/ES – |
| --- | --- |

(15)

Ukrepi, predvideni v tej direktivi, so skladni z mnenjem Tehničnega odbora za motorna vozila, pristojnega v skladu s členom 15 Direktive 97/68/ES –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe Direktive 97/68/ES

Direktiva 97/68/ES se spremeni:

| 1. | Priloga I se spremeni v skladu s Prilogo I k tej direktivi; |
| --- | --- |

1.

Priloga I se spremeni v skladu s Prilogo I k tej direktivi;

| 2. | Priloga II se spremeni v skladu s Prilogo II k tej direktivi; |
| --- | --- |

2.

Priloga II se spremeni v skladu s Prilogo II k tej direktivi;

| 3. | Priloga III se spremeni v skladu s Prilogo III k tej direktivi; |
| --- | --- |

3.

Priloga III se spremeni v skladu s Prilogo III k tej direktivi;

| 4. | Priloga VI se spremeni v skladu s Prilogo IV k tej direktivi; |
| --- | --- |

4.

Priloga VI se spremeni v skladu s Prilogo IV k tej direktivi;

| 5. | Priloga VII se spremeni v skladu s Prilogo V k tej direktivi; |
| --- | --- |

5.

Priloga VII se spremeni v skladu s Prilogo V k tej direktivi;

| 6. | Priloga XI se nadomesti z besedilom iz Priloge VI k tej direktivi; |
| --- | --- |

6.

Priloga XI se nadomesti z besedilom iz Priloge VI k tej direktivi;

| 7. | Priloga XII se nadomesti z besedilom iz Priloge VII k tej direktivi. |
| --- | --- |

7.

Priloga XII se nadomesti z besedilom iz Priloge VII k tej direktivi.

Člen 2

Prenos

1.   Države članice najpozneje do 21. decembra 2013 sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev z Direktivo. Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih predpisov.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 6. decembra 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 59, 27.2.1998, str. 1.

1

(2)  UL L 146, 30.4.2004, str. 1.

2

(3)  UL L 86, 1.4.2010, str. 29.

3

(4)  UL L 188, 18.7.2009, str. 1.

4

---

PRILOGA I

Priloga I k Direktivi 97/68/ES se spremeni:

| 1. | dodata se naslednja oddelka 3.2.3 in 3.2.4:






  „3.2.3 | rimska številka stopnje emisij v oklepaju, dobro vidna in nameščena v bližini homologacijske številke; |
| --- | --- | --- |

1.

dodata se naslednja oddelka 3.2.3 in 3.2.4:

„3.2.3

rimska številka stopnje emisij v oklepaju, dobro vidna in nameščena v bližini homologacijske številke;

| 3.2.4 | črki SV v oklepaju, ki se nanašata na majhne proizvajalce motorjev in sta dobro vidni in nameščeni blizu homologacijske številke na vsakem motorju, danem na trg v okviru odstopanja za majhne količine iz člena 10(4).“; |
| --- | --- |

3.2.4

črki SV v oklepaju, ki se nanašata na majhne proizvajalce motorjev in sta dobro vidni in nameščeni blizu homologacijske številke na vsakem motorju, danem na trg v okviru odstopanja za majhne količine iz člena 10(4).“;

| 2. | oddelek 8.3.2.2 se nadomesti z naslednjim:






  „8.3.2.2 | Kontrolni pogoji, ki se uporabljajo za stopnji IIIB in IV, so:






  (a) | kontrolni pogoji za motorje stopnje IIIB:






  (i) | nadmorska višina, ki ne presega 1 000 metrov (oziroma enakovreden atmosferski tlak 90 kPa); |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

oddelek 8.3.2.2 se nadomesti z naslednjim:

„8.3.2.2

Kontrolni pogoji, ki se uporabljajo za stopnji IIIB in IV, so:

(a)

kontrolni pogoji za motorje stopnje IIIB:

(i)

nadmorska višina, ki ne presega 1 000 metrov (oziroma enakovreden atmosferski tlak 90 kPa);

| (ii) | temperatura okolja med 275 K in 303 K (od 2 °C do 30 °C); |
| --- | --- |

(ii)

temperatura okolja med 275 K in 303 K (od 2 °C do 30 °C);

| (iii) | temperatura hladilne tekočine motorja nad 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

(iii)

temperatura hladilne tekočine motorja nad 343 K (70 °C).

Če se pomožna strategija za uravnavanje emisij aktivira, ko motor deluje v kontrolnih pogojih iz točk (i), (ii) in (iii), se strategija aktivira le izjemoma;

| (b) | kontrolni pogoji za motorje stopnje IV:






  (i) | atmosferski tlak, ki je večji ali enak 82,5 kPA; |
| --- | --- | --- |

(b)

kontrolni pogoji za motorje stopnje IV:

(i)

atmosferski tlak, ki je večji ali enak 82,5 kPA;

| (ii) | temperatura okolja, ki je:






  — | najmanj 266 K (–7 °C), |
| --- | --- | --- |

(ii)

temperatura okolja, ki je:

—

najmanj 266 K (–7 °C),

| — | nižja ali enaka temperaturi, ki se določi z naslednjo enačbo pri opredeljenem atmosferskem tlaku: , pri čemer je: Tc
  izračunana temperatura zraka okolja v K in P
  b atmosferski tlak v kPa; |
| --- | --- |

—

nižja ali enaka temperaturi, ki se določi z naslednjo enačbo pri opredeljenem atmosferskem tlaku: Formula, pri čemer je: Tc
  izračunana temperatura zraka okolja v K in P
  b atmosferski tlak v kPa;

| (iii) | temperatura hladilne tekočine motorja nad 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

(iii)

temperatura hladilne tekočine motorja nad 343 K (70 °C).

Če se pomožna strategija za uravnavanje emisij aktivira, ko motor deluje v kontrolnih pogojih iz točk (i), (ii) in (iii), se strategija aktivira samo, če se dokaže, da je potrebna za namene iz oddelka 8.3.2.3 in jo odobri homologacijski organ;

| (c) | delovanje pri nizkih temperaturah
  Z odstopanjem od zahtev točke (b) se pomožna strategija za uravnavanje emisij lahko uporablja na motorjih stopnje IV, ki so opremljeni s sistemom vračanja izpušnih plinov v valj (EGR), če je temperatura okolja pod 275 K (2 °C) in je izpolnjeno eno od naslednjih meril:






  (i) | temperatura sesalne cevi je nižja ali enaka temperaturi, ki se določi z naslednjo enačbo:

  , pri čemer je IMT
  c izračunana temperatura sesalne cevi v K in P
  IM absolutni tlak sesalne cevi v kPa; |
| --- | --- | --- |

(c)

delovanje pri nizkih temperaturah

Z odstopanjem od zahtev točke (b) se pomožna strategija za uravnavanje emisij lahko uporablja na motorjih stopnje IV, ki so opremljeni s sistemom vračanja izpušnih plinov v valj (EGR), če je temperatura okolja pod 275 K (2 °C) in je izpolnjeno eno od naslednjih meril:

(i)

Formula

| (ii) | temperatura hladilne tekočine motorja je nižja ali enaka temperaturi, ki se določi z naslednjo enačbo:

  , pri čemer je ECT
  c izračuna temperatura hladilne tekočine motorja v K in P
  IM absolutni tlak sesalne cevi v kPa.“; |
| --- | --- |

(ii)

Formula

| 3. | v oddelku 8.3.2.3 se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | za varnost obratovanja;“; |
| --- | --- | --- |

3.

v oddelku 8.3.2.3 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

za varnost obratovanja;“;

| 4. | naslov oddelka 8.4 se nadomesti z naslednjim:
  „Zahteve za nadzorne ukrepe za NOx za motorje stopnje IIIB“; |
| --- | --- |

4.

naslov oddelka 8.4 se nadomesti z naslednjim:

„Zahteve za nadzorne ukrepe za NOx za motorje stopnje IIIB“;

| 5. | dodajo se naslednji oddelki 8.5, 8.6 in 8.7:
  „8.5   Zahteve za nadzorne ukrepe za NOx za motorje stopnje IV

  8.5.1   Proizvajalec zagotovi izčrpne podatke o funkcionalnih lastnostih delovanja nadzornih ukrepov za NOx z dokumenti iz oddelka 2 Dodatka 1 k Prilogi II in iz oddelka 2 Dodatka 3 k Prilogi II.
  8.5.2   Strategija za uravnavanje emisij motorja mora delovati pod vsemi okoljskimi pogoji, do katerih lahko pride na ozemlju Unije, zlasti pri nizkih temperaturah okolja. Ta zahteva ni omejena na pogoje, v katerih je treba uporabljati osnovno strategijo za uravnavanje emisij, kot so navedeni v oddelku 8.3.2.2.
  8.5.3   Proizvajalec mora dokazati, da emisije amoniaka med necestnim ciklom prehodnega stanja (NRTC) ali necestnim enakomernim ciklom (NRSC) v okviru homologacijskega postopka ob uporabi reagenta ne presegajo srednje vrednosti 10 ppm.
  8.5.4   Če so v premični stroj vgrajene ali z njim povezane posode z reagentom, je treba vključiti sredstvo za odvzem vzorca reagenta v posodah. Mesto odvzema mora biti lahko dostopno brez uporabe posebnih orodij ali naprav.
  8.5.5   V skladu s členom 4(3) je homologacija pogojena z naslednjim:






  (a) | predložitvijo pisnih navodil za vzdrževanje vsakemu upravljavcu premičnega stroja; |
| --- | --- | --- |

5.

dodajo se naslednji oddelki 8.5, 8.6 in 8.7:

„8.5   Zahteve za nadzorne ukrepe za NOx za motorje stopnje IV

8.5.1   Proizvajalec zagotovi izčrpne podatke o funkcionalnih lastnostih delovanja nadzornih ukrepov za NOx z dokumenti iz oddelka 2 Dodatka 1 k Prilogi II in iz oddelka 2 Dodatka 3 k Prilogi II.

8.5.2   Strategija za uravnavanje emisij motorja mora delovati pod vsemi okoljskimi pogoji, do katerih lahko pride na ozemlju Unije, zlasti pri nizkih temperaturah okolja. Ta zahteva ni omejena na pogoje, v katerih je treba uporabljati osnovno strategijo za uravnavanje emisij, kot so navedeni v oddelku 8.3.2.2.

8.5.3   Proizvajalec mora dokazati, da emisije amoniaka med necestnim ciklom prehodnega stanja (NRTC) ali necestnim enakomernim ciklom (NRSC) v okviru homologacijskega postopka ob uporabi reagenta ne presegajo srednje vrednosti 10 ppm.

8.5.4   Če so v premični stroj vgrajene ali z njim povezane posode z reagentom, je treba vključiti sredstvo za odvzem vzorca reagenta v posodah. Mesto odvzema mora biti lahko dostopno brez uporabe posebnih orodij ali naprav.

8.5.5   V skladu s členom 4(3) je homologacija pogojena z naslednjim:

(a)

predložitvijo pisnih navodil za vzdrževanje vsakemu upravljavcu premičnega stroja;

| (b) | predložitvijo dokumentacije o vgradnji motorja, vključno s sistemom za uravnavanje emisij, ki je del homologiranega tipa motorja, proizvajalcu originalne opreme; |
| --- | --- |

(b)

predložitvijo dokumentacije o vgradnji motorja, vključno s sistemom za uravnavanje emisij, ki je del homologiranega tipa motorja, proizvajalcu originalne opreme;

| (c) | predložitvijo navodil za sistem za opozarjanje upravljavca, sistem za prisilo ter (kadar je to ustrezno) za zaščito pred zamrznitvijo reagenta proizvajalcu originalne opreme; |
| --- | --- |

(c)

predložitvijo navodil za sistem za opozarjanje upravljavca, sistem za prisilo ter (kadar je to ustrezno) za zaščito pred zamrznitvijo reagenta proizvajalcu originalne opreme;

| (d) | upoštevanjem določb o navodilih za upravljavca, dokumentaciji o vgradnji, sistemu za opozarjanje upravljavca, sistemu za prisilo in o zaščiti pred zamrznitvijo reagenta, ki so določeni v Dodatku 1 te priloge. |
| --- | --- |

(d)

upoštevanjem določb o navodilih za upravljavca, dokumentaciji o vgradnji, sistemu za opozarjanje upravljavca, sistemu za prisilo in o zaščiti pred zamrznitvijo reagenta, ki so določeni v Dodatku 1 te priloge.

8.6   Kontrolno območje za stopnjo IV

V skladu z odstavkom 4.1.2.7 te priloge za motorje stopnje IV emisije, vzorčene v kontrolnem območju, opredeljenem v Dodatku 2 k Prilogi I, ne smejo presegati mejnih vrednosti emisij iz preglednice 4.1.2.6 te priloge za več kot 100 %.

8.6.1   Zahteve za dokazovanje

Tehnična služba v kontrolnem območju za preskušanje naključno izbere do tri točke obremenitve in vrtilne frekvence. Tehnična služba določi tudi naključni vrstni red preskusnih točk. Preskus se izvede v skladu z glavnimi zahtevami za NRSC, vendar je vsako preskusno točko treba ovrednotiti ločeno. Pri vsaki preskusni točki morajo biti upoštevane mejne vrednosti iz oddelka 8.6.

8.6.2   Zahteve za preskus

Preskus se izvede nemudoma po preskusnih ciklih diskretnega načina, kakor je opisano v Prilogi III.

Če pa se proizvajalec na podlagi točke 1.2.1 Priloge III odloči za uporabo postopka iz Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03, se preskus izvede takole:

| (a) | preskus se izvede nemudoma po preskusnih ciklih diskretnega načina, kakor je opisano v točkah (a) do (e) odstavka 7.8.1.2 Priloge 4B k Pravilniku št. 96, spremembe 03, vendar pred postopki po preskusu (f) ali po stopnjevanem modalnem ciklu (preskusu RMC) iz točk (a) do (d) odstavka 7.8.2.2 Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03, vendar pred postopki po preskusu (e), kakor je ustrezno; |
| --- | --- |

(a)

preskus se izvede nemudoma po preskusnih ciklih diskretnega načina, kakor je opisano v točkah (a) do (e) odstavka 7.8.1.2 Priloge 4B k Pravilniku št. 96, spremembe 03, vendar pred postopki po preskusu (f) ali po stopnjevanem modalnem ciklu (preskusu RMC) iz točk (a) do (d) odstavka 7.8.2.2 Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03, vendar pred postopki po preskusu (e), kakor je ustrezno;

| (b) | preskusi se izvedejo tako, kot zahtevajo točke (b) do (e) odstavka 7.8.1.2 Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03, po metodi z več filtri (en filter za vsako preskusno točko) za vsako od treh izbranih točk; |
| --- | --- |

(b)

preskusi se izvedejo tako, kot zahtevajo točke (b) do (e) odstavka 7.8.1.2 Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03, po metodi z več filtri (en filter za vsako preskusno točko) za vsako od treh izbranih točk;

| (c) | za vsako preskusno točko se izračuna specifična vrednost emisij (v g/kWh); |
| --- | --- |

(c)

za vsako preskusno točko se izračuna specifična vrednost emisij (v g/kWh);

| (d) | vrednosti emisij se lahko izračunajo na molski osnovi v skladu z Dodatkom A.7 ali na masni osnovi v skladu z Dodatkom A.8, vendar skladno z metodo, uporabljeno za diskretni način ali preskus RMC; |
| --- | --- |

(d)

vrednosti emisij se lahko izračunajo na molski osnovi v skladu z Dodatkom A.7 ali na masni osnovi v skladu z Dodatkom A.8, vendar skladno z metodo, uporabljeno za diskretni način ali preskus RMC;

| (e) | za izračun seštevka plinov je Nmode enako 1 in uporabi se utežni faktor 1; |
| --- | --- |

(e)

za izračun seštevka plinov je Nmode enako 1 in uporabi se utežni faktor 1;

| (f) | pri izračunu delcev se uporabi metoda več filtrov, pri izračunu seštevka pa je Nmode enako 1 in uporabi se utežni faktor 1. |
| --- | --- |

(f)

pri izračunu delcev se uporabi metoda več filtrov, pri izračunu seštevka pa je Nmode enako 1 in uporabi se utežni faktor 1.

8.7   Preverjanje emisij plinov iz bloka motorja za motorje stopnje IV

8.7.1   Emisije iz bloka motorja se ne smejo sproščati neposredno v okolje, pri čemer to ne velja za izjeme iz odstavka 8.7.3.

8.7.2   Motorji lahko med celotnim delovanjem sproščajo emisije iz bloka motorja v izpušno cev pred katero koli napravo za naknadno obdelavo izpušnih plinov.

8.7.3   Motorji, opremljeni s turbopuhali, črpalkami, puhali ali nadtlačnim polnjenjem za uvajanje zraka, lahko sproščajo emisije iz bloka motorja v okolje. V tem primeru se emisije iz bloka motorja dodajo emisijam izpušnih plinov (fizično ali matematično) med preskušanjem vseh emisij v skladu z odstavkom 8.7.3.1 tega oddelka.

8.7.3.1   Emisije plinov iz bloka motorja

Emisije iz bloka motorja se ne smejo sproščati neposredno v okolje, z naslednjimi izjemami: motorji, opremljeni s turbopuhali, črpalkami, puhali ali nadtlačnim polnjenjem za uvajanje zraka, lahko sproščajo emisije iz bloka motorja v okolje, če se emisije dodajo emisijam izpušnih plinov (fizično ali matematično) med preskušanjem vseh emisij. Proizvajalci, ki uveljavljajo to izjemo, morajo motorje vgraditi tako, da se lahko vse emisije iz bloka motorja preusmerijo v sistem vzorčenja emisij. V tem odstavku se emisije plinov iz bloka motorja, ki so preusmerjene v izpuh v smeri proti toku od naknadne obdelave izpušnih plinov med celotnim delovanjem, ne štejejo za izpuščene neposredno v okolje.

Odprte emisije plinov iz bloka motorja se preusmerijo v sistem izpušnih plinov za merjenje emisij, in sicer na naslednji način:

| (a) | materiali za cevi morajo imeti gladke stene in biti električno prevodni, pri čemer ne smejo reagirati z emisijami iz bloka motorja. Cevi morajo biti čim krajše; |
| --- | --- |

(a)

materiali za cevi morajo imeti gladke stene in biti električno prevodni, pri čemer ne smejo reagirati z emisijami iz bloka motorja. Cevi morajo biti čim krajše;

| (b) | v laboratorijskih ceveh bloka motorja mora biti čim manj krivin, polmer krivin, ki se jim ni mogoče izogniti, pa mora biti čim večji; |
| --- | --- |

(b)

v laboratorijskih ceveh bloka motorja mora biti čim manj krivin, polmer krivin, ki se jim ni mogoče izogniti, pa mora biti čim večji;

| (c) | laboratorijske cevi za izpušne pline iz bloka motorja morajo ustrezati specifikacijam proizvajalca motorja za protitlak bloka motorja; |
| --- | --- |

(c)

laboratorijske cevi za izpušne pline iz bloka motorja morajo ustrezati specifikacijam proizvajalca motorja za protitlak bloka motorja;

| (d) | cevi za izpušne pline iz bloka motorja morajo biti povezane z nerazredčenimi izpušnimi plini za vsemi sistemi za naknadno obdelavo, za vsemi nameščenimi omejitvami izpuha in dovolj za vsemi sondami za vzorčenje, da se zagotovi popolno mešanje z izpuhom motorja pred vzorčenjem. Cev za izpušne pline iz bloka motorja mora segati v prosti tok izpušnih plinov, da se odpravijo vplivi mejne plasti in spodbudi mešanje. Izhod cevi za izpušne pline iz bloka motorja je lahko usmerjen v katero koli smer glede na tok nerazredčenih izpušnih vplivov.“; |
| --- | --- |

(d)

cevi za izpušne pline iz bloka motorja morajo biti povezane z nerazredčenimi izpušnimi plini za vsemi sistemi za naknadno obdelavo, za vsemi nameščenimi omejitvami izpuha in dovolj za vsemi sondami za vzorčenje, da se zagotovi popolno mešanje z izpuhom motorja pred vzorčenjem. Cev za izpušne pline iz bloka motorja mora segati v prosti tok izpušnih plinov, da se odpravijo vplivi mejne plasti in spodbudi mešanje. Izhod cevi za izpušne pline iz bloka motorja je lahko usmerjen v katero koli smer glede na tok nerazredčenih izpušnih vplivov.“;

| 6. | doda se naslednji oddelek 9:
  „9.   IZBIRA KATEGORIJE MOČI MOTORJA






  9.1 | Zaradi ugotavljanja skladnosti motorjev s spremenljivo vrtilno frekvenco iz oddelkov 1.A(i) in 1.A(iv) te priloge z mejnimi vrednostmi emisij iz oddelka 4 te priloge, jih je treba na podlagi najvišje vrednosti izhodne moči, izmerjene v skladu z odstavkom 2.4 Priloge I, razporediti v razpone moči. |
| --- | --- | --- |

6.

doda se naslednji oddelek 9:

„9.   IZBIRA KATEGORIJE MOČI MOTORJA

9.1

Zaradi ugotavljanja skladnosti motorjev s spremenljivo vrtilno frekvenco iz oddelkov 1.A(i) in 1.A(iv) te priloge z mejnimi vrednostmi emisij iz oddelka 4 te priloge, jih je treba na podlagi najvišje vrednosti izhodne moči, izmerjene v skladu z odstavkom 2.4 Priloge I, razporediti v razpone moči.

| 9.2 | Za druge tipe motorjev se uporablja nazivna izhodna moč.“; |
| --- | --- |

9.2

Za druge tipe motorjev se uporablja nazivna izhodna moč.“;

| 7. | dodata se dodatka 1 in 2:„
  Dodatek 1

  Zahteve za zagotovitev pravilnega delovanja ukrepov za uravnavanje emisij NOx


  1.   Uvod

  Ta priloga določa zahteve za pravilno delovanje ukrepov za uravnavanje emisij NOx. Vključuje zahteve za motorje, ki se za zmanjšanje emisij opirajo na uporabo reagenta.
  1.1   Opredelitve in kratice

  ‚Diagnostični sistem za uravnavanje emisij NOx (NCD)‘ pomeni sistem v motorju, ki lahko:






  (a) | odkrije napako uravnavanja emisij NOx; |
| --- | --- | --- |

7.

dodata se dodatka 1 in 2:

Dodatek 1

Zahteve za zagotovitev pravilnega delovanja ukrepov za uravnavanje emisij NOx

1.   Uvod

Ta priloga določa zahteve za pravilno delovanje ukrepov za uravnavanje emisij NOx. Vključuje zahteve za motorje, ki se za zmanjšanje emisij opirajo na uporabo reagenta.

1.1   Opredelitve in kratice

‚Diagnostični sistem za uravnavanje emisij NOx (NCD)‘ pomeni sistem v motorju, ki lahko:

(a)

odkrije napako uravnavanja emisij NOx;

| (b) | ugotovi verjeten vzrok napak v uravnavanju emisij NOx s pomočjo podatkov, shranjenih v računalniškem pomnilniku, in/ali te podatke sporoči zunanji napravi. |
| --- | --- |

(b)

ugotovi verjeten vzrok napak v uravnavanju emisij NOx s pomočjo podatkov, shranjenih v računalniškem pomnilniku, in/ali te podatke sporoči zunanji napravi.

‚Napaka uravnavanja emisij NOx (NCM)‘ pomeni poskus nedovoljenega poseganja v sistem motorja za uravnavanje emisij NOx ali napako, ki vpliva na ta sistem, ki je lahko posledica nedovoljenega poseganja, za katero je po tej direktivi ob zaznavi potrebno aktiviranje sistema za opozarjanje ali za prisilo.

‚Diagnostična koda težave (DTC)‘ pomeni numerični ali alfanumerični identifikator, ki opredeljuje ali označuje napako uravnavanja emisij NOx.

‚Potrjena in aktivna DTC‘ pomeni DTC, ki se shrani, ko sistem NCD ugotovi, da je prišlo do napake.

‚Diagnostično orodje‘ pomeni zunanjo preskusno opremo, ki se uporablja za zunanjo komunikacijo s sistemom NCD.

‚Družina motorjev NCD‘ pomeni proizvajalčevo razvrstitev sistemov motorjev, ki imajo skupne metode spremljanja/diagnosticiranja napak uravnavanja emisij NOx.

2.   Splošne zahteve

Sistem motorja mora biti opremljen z diagnostičnim sistemom za uravnavanje emisij NOx (NCD), ki lahko ugotovi napake pri uravnavanju emisij NOx, obravnavane v tej prilogi. Vsak sistem motorja, ki je zajet v tem oddelku, mora biti načrtovan, izdelan in vgrajen tako, da lahko izpolnjuje te zahteve med celotno običajno življenjsko dobo motorja v običajnih pogojih uporabe. Pri doseganju tega cilja sme pri motorjih, ki so bili v uporabi dlje, kot je njihova življenjska doba, opredeljena v oddelku 3.1 Dodatka 5 k Prilogi III te direktive, priti do poslabšanja delovanja in občutljivosti diagnostičnega sistema za uravnavanje emisij NOx (NCD), torej so mejne vrednosti iz te priloge lahko prekoračene, preden se aktivira sistem za opozarjanje in/ali sistem za prisilo.

2.1   Zahtevane informacije

2.1.1   Če sistem za uravnavanje emisij zahteva uporabo reagenta, mora proizvajalec v oddelku 2.2.1.13 Dodatka 1 in v oddelku 2.2.1.13 Dodatka 3 k Prilogi II navesti lastnosti in vrsto tega reagenta, podatke o koncentraciji, če je reagent v raztopini, obratovalno temperaturo in sklicevanje na mednarodne standarde o sestavi in kakovosti.

2.1.2   Ob homologaciji se homologacijskemu organu predložijo podrobne pisne informacije, ki v celoti opisujejo delovne značilnosti sistema za opozarjanje upravljavca iz odstavka 4 in sistema za prisilo upravljavca iz odstavka 5.

2.1.3   Proizvajalec predloži dokumentacijo o vgradnji, ki, če jo uporabi proizvajalec originalne opreme, zagotovi, da bo motor, vključno s sistemom za uravnavanje emisij, ki je del homologiranega tipa motorja, po vgradnji v stroj v povezavi s potrebnimi deli stroja, pri delovanju izpolnjeval zahteve iz te priloge. Ta dokumentacija mora vsebovati podrobne tehnične zahteve in določbe sistema motorja (programske opreme, strojne opreme in komunikacije), potrebne za pravilno vgradnjo sistema motorja v stroj.

2.2   Obratovalni pogoji

2.2.1   Diagnostični sistem za uravnavanje emisij NOx mora delovati v naslednjih pogojih:

| (a) | pri temperaturi okolja med 266 K in 308 K (–7 °C in 35 °C); |
| --- | --- |

(a)

pri temperaturi okolja med 266 K in 308 K (–7 °C in 35 °C);

| (b) | na nadmorski višini pod 1 600 m; |
| --- | --- |

(b)

na nadmorski višini pod 1 600 m;

| (c) | pri temperaturi hladilne tekočine motorja nad 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

(c)

pri temperaturi hladilne tekočine motorja nad 343 K (70 °C).

Ta oddelek se ne uporablja pri spremljanju ravni reagenta v posodi za shranjevanje, kadar so pri spremljanju izpolnjeni vsi pogoji, pri katerih je merjenje tehnično izvedljivo (na primer v vseh pogojih, v katerih tekoči reagent ni zamrznjen).

2.3   Zaščita pred zamrznitvijo reagenta

2.3.1   Dovoljena je uporaba ogrevane ali neogrevane posode z reagentom in sistema za doziranje reagenta. Ogrevan sistem mora izpolnjevati zahteve iz odstavka 2.3.2. Neogrevan sistem mora izpolnjevati zahteve iz odstavka 2.3.3.

2.3.1.1   Uporaba neogrevane posode z reagentom in sistema za doziranje reagenta mora biti navedena v pisnih navodilih za lastnika stroja.

2.3.2   Posoda z reagentom in sistem za doziranje reagenta

2.3.2.1   Če reagent zamrzne, mora biti na voljo za uporabo v največ 70 minutah od zagona motorja pri temperaturi okolja 266 K (–7 °C).

2.3.2.2   Merila zasnove ogrevanega sistema

Ogrevani sistem mora biti zasnovan tako, da med preskušanjem po opredeljenem postopku izpolnjuje zahteve za učinkovitost iz tega oddelka.

| 2.3.2.2.1 | Posoda z reagentom in sistem za doziranje reagenta se hranita pri temperaturi 255 K (–18 °C) 72 ur ali dokler se reagent ne strdi, kar nastopi prej. |
| --- | --- |

2.3.2.2.1

Posoda z reagentom in sistem za doziranje reagenta se hranita pri temperaturi 255 K (–18 °C) 72 ur ali dokler se reagent ne strdi, kar nastopi prej.

| 2.3.2.2.2 | Po času iz odstavka 2.3.2.2.1 se stroj/motor ponovno zažene in deluje pri temperaturi okolja 266 K (–7 °C) ali nižji:






  (a) | 10 do 20 minut v prostem teku; |
| --- | --- | --- |

2.3.2.2.2

Po času iz odstavka 2.3.2.2.1 se stroj/motor ponovno zažene in deluje pri temperaturi okolja 266 K (–7 °C) ali nižji:

(a)

10 do 20 minut v prostem teku;

| (b) | nato pa do 50 minut pri največ 40-odstotni nazivni obremenitvi. |
| --- | --- |

(b)

nato pa do 50 minut pri največ 40-odstotni nazivni obremenitvi.

| 2.3.2.2.3 | Sistem za doziranje reagenta mora na koncu preskusnega postopka iz odstavka 2.3.2.2.2 brezhibno delovati. |
| --- | --- |

2.3.2.2.3

Sistem za doziranje reagenta mora na koncu preskusnega postopka iz odstavka 2.3.2.2.2 brezhibno delovati.

2.3.2.3   Ocenjevanje meril zasnove se lahko izvede v mrzli komori preskusne naprave, pri čemer se uporabi cel motor ali deli, reprezentativni za dele, ki bodo vgrajeni na stroj, ali s terenskimi preskusi.

2.3.3   Aktiviranje sistema za opozarjanje in prisilo upravljavca za neogrevane sisteme

2.3.3.1   Sistem za opozarjanje upravljavca iz odstavka 4 se aktivira, če se reagent ne dozira pri temperaturi okolja ≤ 266 K (–7 °C).

2.3.3.2   Sistem za visoko stopnjo prisile iz odstavka 5.4 se aktivira, če se reagent ne dozira pri temperaturi okolja ≤ 266 K (–7 °C) v obdobju največ 70 minut po zagonu motorja.

2.4   Diagnostične zahteve

2.4.1   Diagnostični sistem za uravnavanje emisij NOx (NCD) mora biti sposoben zaznati napake v uravnavanju emisij NOx (NCM) iz te priloge s pomočjo diagnostičnih kod težav (DTC), shranjenih v pomnilniku računalnika, in na zahtevo te informacije sporočiti zunanji napravi.

2.4.2   Zahteve za zapisovanje diagnostičnih kod težav (DTC)

2.4.2.1   Sistem NCD beleži DTC za vsako posamezno napako uravnavanja emisij NOx (NCM).

2.4.2.2   Sistem NCD mora v 60 minutah delovanja motorja ugotoviti, ali je prisotna zaznavna napaka. V tem primeru se mora shraniti ‚potrjena in aktivna‘ DTC ter aktivirati se mora opozorilni sistem v skladu z odstavkom 4.

2.4.2.3   Kadar sistem za pravilno zaznavo in potrditev NCM potrebuje več kot 60 minut delovanja (npr. sistemi, ki uporabljajo statistične modele, ali v zvezi s porabo tekočine v stroju), lahko homologacijski organ dovoli daljše obdobje spremljanja, če proizvajalec utemelji potrebo po daljšem obdobju (npr. s tehničnimi razlogi, eksperimentalnimi rezultati, internimi izkušnjami ipd.).

2.4.3   Zahteve za izbris diagnostičnih kod težav (DTC)

| (a) | Sistem NCD ne sme sam zbrisati DTC iz računalniškega pomnilnika, dokler okvara, povezana s to DCT, ni odpravljena. |
| --- | --- |

(a)

Sistem NCD ne sme sam zbrisati DTC iz računalniškega pomnilnika, dokler okvara, povezana s to DCT, ni odpravljena.

| (b) | Sistem NCD lahko izbriše vse DCT na zahtevo lastniškega diagnostičnega orodja ali orodja za vzdrževanje, ki ga na zahtevo zagotovi proizvajalec motorja, ali z geslom, ki ga zagotovi proizvajalec motorja. |
| --- | --- |

(b)

Sistem NCD lahko izbriše vse DCT na zahtevo lastniškega diagnostičnega orodja ali orodja za vzdrževanje, ki ga na zahtevo zagotovi proizvajalec motorja, ali z geslom, ki ga zagotovi proizvajalec motorja.

2.4.4   Sistem NCD ne sme biti programiran ali zasnovan tako, da se delno ali v celoti deaktivira glede na starost stroja v dejanski življenjski dobi motorja, niti ne sme vsebovati nobenega algoritma ali strategije za postopno zmanjševanje učinkovitosti sistema NCD.

2.4.5   Vse računalniške kode, ki jih je mogoče reprogramirati, ali obratovalni parametri sistema NCD morajo biti zaščiteni pred nedovoljenimi posegi.

2.4.6   Družina motorjev NCD

Proizvajalec je odgovoren za določitev sestave družine motorjev NCD. Razvrstitev sistemov motorjev v skupine znotraj družine motorjev NCD mora temeljiti na dobri inženirski presoji in jo mora odobriti homologacijski organ.

Motorji, ki ne spadajo v isto družino motorjev, lahko še vedno spadajo v isto družino motorjev NCD.

2.4.6.1   Parametri, ki opredeljujejo družino motorjev NCD

Za družino motorjev NCD so značilni osnovni konstrukcijski parametri, ki so skupni sistemom motorjev v družini.

Šteje se, da sistemi motorjev spadajo v isto družino motorjev NCD, če imajo podobne naslednje osnovne parametre:

| (a) | sisteme za uravnavanje emisij; |
| --- | --- |

(a)

sisteme za uravnavanje emisij;

| (b) | metode spremljanja NCD; |
| --- | --- |

(b)

metode spremljanja NCD;

| (c) | merila za spremljanje NCD; |
| --- | --- |

(c)

merila za spremljanje NCD;

| (d) | parametre nadzora (npr. pogostnost). |
| --- | --- |

(d)

parametre nadzora (npr. pogostnost).

Te podobnosti mora proizvajalec dokazati z ustrezno tehnično analizo ali drugimi ustreznimi postopki, ki jih mora odobriti homologacijski organ.

Proizvajalec lahko zahteva, da homologacijski organ odobri manjše razlike v metodah spremljanja/diagnosticiranja sistema NCD zaradi različne konfiguracije sistema motorja, kadar proizvajalec te metode šteje za podobne in se razlikujejo le toliko, da se ujemajo s specifičnimi lastnostmi zadevnih sestavnih delov (na primer velikost, pretok izpušnih plinov itd.) ali pa njihove podobnosti temeljijo na dobri inženirski presoji.

3.   Zahteve za vzdrževanje

| 3.1 | Proizvajalec zagotovi informacije o sistemu za uravnavanje emisij in navodila za njegovo pravilno uporabo ali poskrbi, da so ta navodila zagotovljena vsem lastnikom novih motorjev ali strojev.
  V teh navodilih mora biti navedeno, da opozorilni sistem obvesti upravljavca o težavi, če sistem za uravnavanje emisij ne deluje pravilno, in da zaradi aktiviranja sistema za prisilo upravljavca, če se opozorilo ne upošteva, učinkovita uporaba stroja ni mogoča. |
| --- | --- |

3.1

Proizvajalec zagotovi informacije o sistemu za uravnavanje emisij in navodila za njegovo pravilno uporabo ali poskrbi, da so ta navodila zagotovljena vsem lastnikom novih motorjev ali strojev.

V teh navodilih mora biti navedeno, da opozorilni sistem obvesti upravljavca o težavi, če sistem za uravnavanje emisij ne deluje pravilno, in da zaradi aktiviranja sistema za prisilo upravljavca, če se opozorilo ne upošteva, učinkovita uporaba stroja ni mogoča.

| 3.2 | V navodilih morajo biti navedene zahteve za pravilno uporabo in vzdrževanje motorjev, da se ohrani emisijska učinkovitost, vključno s pravilno uporabo dodajnih reagentov, kadar je to ustrezno. |
| --- | --- |

3.2

V navodilih morajo biti navedene zahteve za pravilno uporabo in vzdrževanje motorjev, da se ohrani emisijska učinkovitost, vključno s pravilno uporabo dodajnih reagentov, kadar je to ustrezno.

| 3.3 | Navodila morajo biti pisna in jasna, v netehničnem slogu in istem jeziku, kot je uporabljen v priročniku za upravljavce posameznega premičnega stroja ali motorja. |
| --- | --- |

3.3

Navodila morajo biti pisna in jasna, v netehničnem slogu in istem jeziku, kot je uporabljen v priročniku za upravljavce posameznega premičnega stroja ali motorja.

| 3.4 | V navodilih mora biti navedeno, ali mora upravljavec dodajne reagente doliti med običajnimi intervali vzdrževanja. V navodilih mora biti prav tako navedena zahtevana kakovost reagenta. Navedeno mora biti tudi, kako mora upravljavec doliti reagent v posodo. Informacije morajo vključevati tudi podatek o verjetni porabi reagenta za tip motorja in kako pogosto ga je treba dolivati. |
| --- | --- |

3.4

V navodilih mora biti navedeno, ali mora upravljavec dodajne reagente doliti med običajnimi intervali vzdrževanja. V navodilih mora biti prav tako navedena zahtevana kakovost reagenta. Navedeno mora biti tudi, kako mora upravljavec doliti reagent v posodo. Informacije morajo vključevati tudi podatek o verjetni porabi reagenta za tip motorja in kako pogosto ga je treba dolivati.

| 3.5 | V navodilih mora biti navedeno, da sta uporaba in dolivanje zahtevanega reagenta s pravilnimi lastnostmi bistvena, da je motor skladen z zahtevami za izdajo homologacije za navedeni tip motorja. |
| --- | --- |

3.5

V navodilih mora biti navedeno, da sta uporaba in dolivanje zahtevanega reagenta s pravilnimi lastnostmi bistvena, da je motor skladen z zahtevami za izdajo homologacije za navedeni tip motorja.

| 3.6 | V navodilih mora biti pojasnjeno delovanje sistema za opozarjanje upravljavca in sistema za prisilo upravljavca. Poleg tega morajo biti pojasnjene posledice v smislu zmogljivosti in beleženja napak, če se opozorilni sistem ne upošteva, če se ne dolije reagent ali se težava ne odpravi. |
| --- | --- |

3.6

V navodilih mora biti pojasnjeno delovanje sistema za opozarjanje upravljavca in sistema za prisilo upravljavca. Poleg tega morajo biti pojasnjene posledice v smislu zmogljivosti in beleženja napak, če se opozorilni sistem ne upošteva, če se ne dolije reagent ali se težava ne odpravi.

4.   Sistem za opozarjanje upravljavca

| 4.1 | Stroj mora vključevati sistem za opozarjanje upravljavca z vidnimi opozorili, ki opozarjajo upravljavca, kadar se zazna nizka raven reagenta, neustrezna kakovost reagenta, prekinitev doziranja ali če je bila zaznana napaka iz odstavka 9, pri kateri se sproži aktiviranje sistema za prisilo upravljavca, če se ne odpravi pravočasno. Opozorilni sistem mora ostati aktiviran, tudi ko se aktivira sistem za prisilo upravljavca iz odstavka 5. |
| --- | --- |

4.1

Stroj mora vključevati sistem za opozarjanje upravljavca z vidnimi opozorili, ki opozarjajo upravljavca, kadar se zazna nizka raven reagenta, neustrezna kakovost reagenta, prekinitev doziranja ali če je bila zaznana napaka iz odstavka 9, pri kateri se sproži aktiviranje sistema za prisilo upravljavca, če se ne odpravi pravočasno. Opozorilni sistem mora ostati aktiviran, tudi ko se aktivira sistem za prisilo upravljavca iz odstavka 5.

| 4.2 | Opozorilo ne sme biti enako kot opozorila, ki se uporabljajo za opozarjanje o nepravilnem delovanju ali drugem vzdrževanju motorja, lahko pa se uporabi enak opozorilni sistem. |
| --- | --- |

4.2

Opozorilo ne sme biti enako kot opozorila, ki se uporabljajo za opozarjanje o nepravilnem delovanju ali drugem vzdrževanju motorja, lahko pa se uporabi enak opozorilni sistem.

| 4.3 | Sistem za opozarjanje upravljavca je lahko sestavljen iz ene ali več lučk ali prikazuje kratka sporočila, ki na primer jasno navajajo:






  — | preostali čas do aktiviranja nizke in/ali visoke stopnje prisile, |
| --- | --- | --- |

4.3

Sistem za opozarjanje upravljavca je lahko sestavljen iz ene ali več lučk ali prikazuje kratka sporočila, ki na primer jasno navajajo:

—

preostali čas do aktiviranja nizke in/ali visoke stopnje prisile,

| — | nizko in/ali visoko stopnjo prisile, na primer za koliko se zmanjša navor, |
| --- | --- |

—

nizko in/ali visoko stopnjo prisile, na primer za koliko se zmanjša navor,

| — | pogoje, v katerih je onesposobitev stroja mogoče odpraviti. |
| --- | --- |

—

pogoje, v katerih je onesposobitev stroja mogoče odpraviti.

Če so prikazana sporočila, je sistem, ki se uporablja za prikazovanje sporočil, lahko enak kot sistem, ki se uporablja za drugo vzdrževanje.

| 4.4 | Če se proizvajalec tako odloči, lahko opozorilni sistem opozarja upravljavca tudi zvočno. Upravljavcu se lahko omogoči, da zvočna opozorila izklopi. |
| --- | --- |

4.4

Če se proizvajalec tako odloči, lahko opozorilni sistem opozarja upravljavca tudi zvočno. Upravljavcu se lahko omogoči, da zvočna opozorila izklopi.

| 4.5 | Sistem za opozarjanje upravljavca se mora aktivirati v skladu z odstavki 2.3.3.1, 6.2, 7.2, 8.4 in 9.3. |
| --- | --- |

4.5

Sistem za opozarjanje upravljavca se mora aktivirati v skladu z odstavki 2.3.3.1, 6.2, 7.2, 8.4 in 9.3.

| 4.6 | Sistem za opozarjanje upravljavca se mora deaktivirati, ko prenehajo obstajati pogoji za njegovo aktiviranje. Sistem za opozarjanje upravljavca se ne sme samodejno deaktivirati, če razlogi za njegovo aktiviranje niso odpravljeni. |
| --- | --- |

4.6

Sistem za opozarjanje upravljavca se mora deaktivirati, ko prenehajo obstajati pogoji za njegovo aktiviranje. Sistem za opozarjanje upravljavca se ne sme samodejno deaktivirati, če razlogi za njegovo aktiviranje niso odpravljeni.

| 4.7 | Opozorilni sistem se lahko začasno prekine zaradi drugih opozorilnih signalov s pomembnimi varnostnimi sporočili. |
| --- | --- |

4.7

Opozorilni sistem se lahko začasno prekine zaradi drugih opozorilnih signalov s pomembnimi varnostnimi sporočili.

| 4.8 | Podrobnosti o postopkih aktiviranja in deaktiviranja sistema za opozarjanje upravljavca so opisane v oddelku 11. |
| --- | --- |

4.8

Podrobnosti o postopkih aktiviranja in deaktiviranja sistema za opozarjanje upravljavca so opisane v oddelku 11.

| 4.9 | Proizvajalec mora v okviru vloge za homologacijo v skladu s to direktivo prikazati delovanje sistema za opozarjanje upravljavca, kot je določeno v oddelku 11. |
| --- | --- |

4.9

Proizvajalec mora v okviru vloge za homologacijo v skladu s to direktivo prikazati delovanje sistema za opozarjanje upravljavca, kot je določeno v oddelku 11.

5.   Sistem za prisilo upravljavca

5.1   Stroj mora imeti vgrajen sistem za prisilo upravljavca, ki temelji na enem od naslednjih načel:

| 5.1.1 | dvostopenjski sistem za prisilo, ki začne delovati z nizko stopnjo prisile (omejitev zmogljivosti), ki ji sledi visoka stopnja prisile (dejanska onesposobitev stroja); |
| --- | --- |

5.1.1

dvostopenjski sistem za prisilo, ki začne delovati z nizko stopnjo prisile (omejitev zmogljivosti), ki ji sledi visoka stopnja prisile (dejanska onesposobitev stroja);

| 5.1.2 | enostopenjski sistem za prisilo (dejanska onesposobitev stroja), ki se aktivira v pogojih sistema za nizko stopnjo prisile, kot je opredeljeno v odstavkih 6.3.1, 7.3.1, 8.4.1 in 9.4.1. |
| --- | --- |

5.1.2

enostopenjski sistem za prisilo (dejanska onesposobitev stroja), ki se aktivira v pogojih sistema za nizko stopnjo prisile, kot je opredeljeno v odstavkih 6.3.1, 7.3.1, 8.4.1 in 9.4.1.

5.2   Po predhodni odobritvi homologacijskega organa se v stroj lahko vgradi sredstvo, ki onemogoči prisilo upravljavca v izrednih razmerah, ki jih razglasi nacionalna ali regionalna vlada, službe za ukrepanje ob izrednih dogodkih ali oborožene sile.

5.3   Sistem za nizko stopnjo prisile

| 5.3.1 | Sistem za nizko stopnjo prisile se aktivira, če obstaja kateri od pogojev iz odstavkov 6.3.1, 7.3.1, 8.4.1 in 9.4.1. |
| --- | --- |

5.3.1

Sistem za nizko stopnjo prisile se aktivira, če obstaja kateri od pogojev iz odstavkov 6.3.1, 7.3.1, 8.4.1 in 9.4.1.

| 5.3.2 | Sistem za nizko stopnjo prisile mora postopoma zmanjšati največji razpoložljivi navor motorja v območju vrtilne frekvence motorja za najmanj 25 % med vrtilno frekvenco največjega navora in prekinitveno točko regulatorja, kot je prikazano na sliki 1. Navor se mora zmanjševati za najmanj 1 % na minuto. |
| --- | --- |

5.3.2

Sistem za nizko stopnjo prisile mora postopoma zmanjšati največji razpoložljivi navor motorja v območju vrtilne frekvence motorja za najmanj 25 % med vrtilno frekvenco največjega navora in prekinitveno točko regulatorja, kot je prikazano na sliki 1. Navor se mora zmanjševati za najmanj 1 % na minuto.

| 5.3.3 | Uporabljajo se lahko drugi ukrepi prisile, za katere se homologacijskemu organu dokaže, da imajo enako ali višjo stopnjo prisile. |
| --- | --- |

5.3.3

Uporabljajo se lahko drugi ukrepi prisile, za katere se homologacijskemu organu dokaže, da imajo enako ali višjo stopnjo prisile.

Slika 1

Shema zmanjšanja navora pri nizki stopnji prisile

Image

5.4   Sistem za visoko stopnjo prisile

| 5.4.1 | Sistem za visoko stopnjo prisile se aktivira, če obstaja kateri od pogojev iz odstavkov 2.3.3.2, 6.3.2, 7.3.2, 8.4.2 in 9.4.2. |
| --- | --- |

5.4.1

Sistem za visoko stopnjo prisile se aktivira, če obstaja kateri od pogojev iz odstavkov 2.3.3.2, 6.3.2, 7.3.2, 8.4.2 in 9.4.2.

| 5.4.2 | Sistem za visoko stopnje prisile mora za toliko zmanjšati uporabnost stroja, da je upravljavec prisiljen odpraviti težave v zvezi z oddelki 6 do 9. Sprejemljive so naslednje strategije:






  5.4.2.1 | Navor motorja med vrtilno frekvenco največjega navora in prekinitveno točko regulatorja se postopoma znižuje od navora nizke stopnje prisile iz slike 1 za najmanj 1 odstotek na minuto do 50 odstotkov ali več največjega navora, vrtilna frekvenca motorja pa se hkrati z zniževanjem navora postopoma znižuje na 60 odstotkov ali več nazivne vrtilne frekvence, kakor je prikazano na sliki 2.

  Slika 2


  Shema zmanjšanja navora pri visoki stopnji prisile |
| --- | --- | --- |

5.4.2

Sistem za visoko stopnje prisile mora za toliko zmanjšati uporabnost stroja, da je upravljavec prisiljen odpraviti težave v zvezi z oddelki 6 do 9. Sprejemljive so naslednje strategije:

5.4.2.1

Navor motorja med vrtilno frekvenco največjega navora in prekinitveno točko regulatorja se postopoma znižuje od navora nizke stopnje prisile iz slike 1 za najmanj 1 odstotek na minuto do 50 odstotkov ali več največjega navora, vrtilna frekvenca motorja pa se hkrati z zniževanjem navora postopoma znižuje na 60 odstotkov ali več nazivne vrtilne frekvence, kakor je prikazano na sliki 2.

Slika 2

Shema zmanjšanja navora pri visoki stopnji prisile

Image

| 5.4.2.2 | Uporabijo se lahko drugi ukrepi prisile, za katere se homologacijskemu organu dokaže, da imajo enako ali višjo stopnjo prisile. |
| --- | --- |

5.4.2.2

Uporabijo se lahko drugi ukrepi prisile, za katere se homologacijskemu organu dokaže, da imajo enako ali višjo stopnjo prisile.

5.5   Zaradi varnostnih razlogov in da se omogoči diagnostika samookrevanja, je dovoljena uporaba funkcije odprave prisile za sprostitev polne moči motorja, če je

| — | aktivna največ 30 minut in |
| --- | --- |

—

aktivna največ 30 minut in

| — | omejena na 3 aktiviranja v vsakem obdobju, ko je sistem za prisilo upravljavca aktiven. |
| --- | --- |

—

omejena na 3 aktiviranja v vsakem obdobju, ko je sistem za prisilo upravljavca aktiven.

5.6   Sistem za prisilo upravljavca se mora deaktivirati, ko prenehajo obstajati pogoji za njegovo aktiviranje. Sistem za prisilo upravljavca se ne sme samodejno deaktivirati, če razlogi za njegovo aktiviranje niso odpravljeni.

5.7   Podrobnosti o postopkih aktiviranja in deaktiviranja sistema za prisilo upravljavca so navedene v oddelku 11.

5.8   Proizvajalec mora v okviru vloge za homologacijo v skladu s to direktivo prikazati delovanje sistema za prisilo upravljavca, kot je določeno v oddelku 11.

6.   Razpoložljivost reagenta

6.1   Prikazovalnik ravni reagenta

Stroj mora imeti prikazovalnik, ki upravljavca jasno obvešča o ravni reagenta v posodi za shranjevanje reagenta. Najmanjša sprejemljiva raven zmogljivosti prikazovalnika količine reagenta je neprekinjeno prikazovanje ravni reagenta, ko je sistem za opozarjanje upravljavca iz odstavka 4 aktiviran. Prikazovalnik količine reagenta je lahko analogni ali digitalni in lahko prikazuje raven reagenta kot delež polne prostornine posode, količino preostalega reagenta ali oceno preostalih ur delovanja.

6.2   Aktiviranje sistema za opozarjanje upravljavca

| 6.2.1 | Sistem za opozarjanje upravljavca iz odstavka 4 se aktivira, kadar se raven reagenta spusti pod 10 % prostornine posode z reagentom ali pod višji odstotek, če tako določi proizvajalec. |
| --- | --- |

6.2.1

Sistem za opozarjanje upravljavca iz odstavka 4 se aktivira, kadar se raven reagenta spusti pod 10 % prostornine posode z reagentom ali pod višji odstotek, če tako določi proizvajalec.

| 6.2.2 | Prikazano opozorilo mora biti dovolj jasno, da upravljavec v povezavi s prikazovalnikom reagenta razume, da je raven reagenta nizka. Če opozorilni sistem vključuje sistem za prikazovanje sporočil, mora vidno opozorilo prikazati sporočilo, ki označuje nizko raven reagenta (na primer: ‚nizka raven sečnine‘, ‚nizka raven AdBlue‘ ali ‚nizka raven reagenta‘). |
| --- | --- |

6.2.2

Prikazano opozorilo mora biti dovolj jasno, da upravljavec v povezavi s prikazovalnikom reagenta razume, da je raven reagenta nizka. Če opozorilni sistem vključuje sistem za prikazovanje sporočil, mora vidno opozorilo prikazati sporočilo, ki označuje nizko raven reagenta (na primer: ‚nizka raven sečnine‘, ‚nizka raven AdBlue‘ ali ‚nizka raven reagenta‘).

| 6.2.3 | Ni treba, da sistem za opozarjanje upravljavca na začetku deluje neprekinjeno (na primer ni treba, da je sporočilo ves čas prikazano), vendar se mora opozorilo stopnjevati in postati neprekinjeno, ko se raven reagenta zmanjšuje in približa točki, v kateri se aktivira sistem za prisilo (na primer hitrost utripanja lučke). Opozarjanje upravljavca mora biti najbolj intenzivno na ravni, ki jo določi proizvajalec, pri čemer mora biti v točki, v kateri se aktivira sistem za prisilo upravljavca iz odstavka 6.3, veliko bolj opazno kot pri prvem aktiviranju. |
| --- | --- |

6.2.3

Ni treba, da sistem za opozarjanje upravljavca na začetku deluje neprekinjeno (na primer ni treba, da je sporočilo ves čas prikazano), vendar se mora opozorilo stopnjevati in postati neprekinjeno, ko se raven reagenta zmanjšuje in približa točki, v kateri se aktivira sistem za prisilo (na primer hitrost utripanja lučke). Opozarjanje upravljavca mora biti najbolj intenzivno na ravni, ki jo določi proizvajalec, pri čemer mora biti v točki, v kateri se aktivira sistem za prisilo upravljavca iz odstavka 6.3, veliko bolj opazno kot pri prvem aktiviranju.

| 6.2.4 | Neprekinjenega opozarjanja ne sme biti mogoče preprosto izklopiti ali prezreti. Če opozorilni sistem vključuje sistem za prikazovanje sporočil, se mora prikazati jasno sporočilo (na primer: ‚dolijte sečnino‘, ‚dolijte AdBlue‘ ali ‚dolijte reagent‘). Neprekinjeno opozarjanje se lahko začasno prekine zaradi drugih opozorilnih signalov s pomembnimi varnostnimi sporočili. |
| --- | --- |

6.2.4

Neprekinjenega opozarjanja ne sme biti mogoče preprosto izklopiti ali prezreti. Če opozorilni sistem vključuje sistem za prikazovanje sporočil, se mora prikazati jasno sporočilo (na primer: ‚dolijte sečnino‘, ‚dolijte AdBlue‘ ali ‚dolijte reagent‘). Neprekinjeno opozarjanje se lahko začasno prekine zaradi drugih opozorilnih signalov s pomembnimi varnostnimi sporočili.

| 6.2.5 | Sistema za opozarjanje upravljavca ne sme biti mogoče izklopiti, dokler reagent ni dopolnjen do ravni, pri kateri ni potrebno njegovo aktiviranje. |
| --- | --- |

6.2.5

Sistema za opozarjanje upravljavca ne sme biti mogoče izklopiti, dokler reagent ni dopolnjen do ravni, pri kateri ni potrebno njegovo aktiviranje.

6.3   Aktiviranje sistema za prisilo upravljavca

| 6.3.1 | Sistem za nizko stopnjo prisile iz odstavka 5.3 se mora aktivirati, če se raven reagenta v posodi spusti pod 2,5 % običajne polne prostornine posode ali pod višji odstotek, če se tako odloči proizvajalec. |
| --- | --- |

6.3.1

Sistem za nizko stopnjo prisile iz odstavka 5.3 se mora aktivirati, če se raven reagenta v posodi spusti pod 2,5 % običajne polne prostornine posode ali pod višji odstotek, če se tako odloči proizvajalec.

| 6.3.2 | Sistem za visoko stopnjo prisile iz odstavka 5.4 se mora aktivirati, če je posoda z reagentom prazna (tj. če sistem za doziranje reagenta ne more več črpati reagenta iz posode) ali, po presoji proizvajalca, če se raven reagenta spusti pod 2,5 % običajne polne prostornine posode. |
| --- | --- |

6.3.2

Sistem za visoko stopnjo prisile iz odstavka 5.4 se mora aktivirati, če je posoda z reagentom prazna (tj. če sistem za doziranje reagenta ne more več črpati reagenta iz posode) ali, po presoji proizvajalca, če se raven reagenta spusti pod 2,5 % običajne polne prostornine posode.

| 6.3.3 | Razen v obsegu, ki ga dovoljuje odstavek 5.5, sistema za nizko ali visoko stopnjo prisile ne sme biti mogoče izklopiti, dokler reagent ni dopolnjen do ravni, pri kateri aktiviranje sistema ni potrebno. |
| --- | --- |

6.3.3

Razen v obsegu, ki ga dovoljuje odstavek 5.5, sistema za nizko ali visoko stopnjo prisile ne sme biti mogoče izklopiti, dokler reagent ni dopolnjen do ravni, pri kateri aktiviranje sistema ni potrebno.

7.   Spremljanje kakovosti reagenta

7.1   Motor ali stroj mora vključevati sredstva, s katerimi prepozna, ali je v stroju prisoten neustrezen reagent.

| 7.1.1 | Proizvajalec mora določiti najmanjšo sprejemljivo koncentracijo reagenta CDmin, pri kateri emisije NOx iz izpušne cevi ne presežejo mejne vrednosti 0,9 g/kWh. |
| --- | --- |

7.1.1

Proizvajalec mora določiti najmanjšo sprejemljivo koncentracijo reagenta CDmin, pri kateri emisije NOx iz izpušne cevi ne presežejo mejne vrednosti 0,9 g/kWh.

| 7.1.1.1 | Pravilna vrednost CDmin se dokaže med homologacijo po postopku iz oddelka 12 in zabeleži v razširjen sveženj dokumentacije iz oddelka 8 Priloge I. |
| --- | --- |

7.1.1.1

Pravilna vrednost CDmin se dokaže med homologacijo po postopku iz oddelka 12 in zabeleži v razširjen sveženj dokumentacije iz oddelka 8 Priloge I.

| 7.1.2 | Odkriti je treba vsako koncentracijo reagenta, ki je nižja od CDmin, in jo za namene oddelka 7.1 obravnavati kot neustrezen reagent. |
| --- | --- |

7.1.2

Odkriti je treba vsako koncentracijo reagenta, ki je nižja od CDmin, in jo za namene oddelka 7.1 obravnavati kot neustrezen reagent.

| 7.1.3 | Za kakovost reagenta se uporabi poseben števec (‚števec kakovosti reagenta‘). Števec kakovosti reagenta beleži število ur delovanja motorja z neustreznim reagentom. |
| --- | --- |

7.1.3

Za kakovost reagenta se uporabi poseben števec (‚števec kakovosti reagenta‘). Števec kakovosti reagenta beleži število ur delovanja motorja z neustreznim reagentom.

| 7.1.3.1 | Proizvajalec lahko podatek o neustrezni kakovosti reagenta razvrsti v en števec skupaj z eno ali več napakami iz oddelkov 8 in 9. |
| --- | --- |

7.1.3.1

Proizvajalec lahko podatek o neustrezni kakovosti reagenta razvrsti v en števec skupaj z eno ali več napakami iz oddelkov 8 in 9.

| 7.1.4 | Podrobnosti o merilih in mehanizmih za aktiviranje in deaktiviranje števca kakovosti reagenta so navedene v oddelku 11. |
| --- | --- |

7.1.4

Podrobnosti o merilih in mehanizmih za aktiviranje in deaktiviranje števca kakovosti reagenta so navedene v oddelku 11.

7.2   Aktiviranje sistema za opozarjanje upravljavca

Kadar sistem za spremljanje potrdi, da je kakovost reagenta neustrezna, se mora aktivirati sistem za opozarjanje upravljavca iz odstavka 4. Če opozorilni sistem vključuje sistem za prikazovanje sporočil, se mora prikazati sporočilo, ki navaja vzrok za opozorila (na primer: ‚zaznana neustrezna sečnina‘, ‚zaznan neustrezen AdBlue‘ ali ‚zaznan neustrezen reagent‘).

7.3   Aktiviranje sistema za prisilo upravljavca

| 7.3.1 | Sistem za nizko stopnjo prisile iz odstavka 5.3 se mora aktivirati, če se kakovost reagenta ne izboljša v 10 urah delovanja motorja po aktiviranju sistema za opozarjanje upravljavca iz odstavka 7.2. |
| --- | --- |

7.3.1

Sistem za nizko stopnjo prisile iz odstavka 5.3 se mora aktivirati, če se kakovost reagenta ne izboljša v 10 urah delovanja motorja po aktiviranju sistema za opozarjanje upravljavca iz odstavka 7.2.

| 7.3.2 | Sistem za visoko stopnjo prisile iz odstavka 5.4 se mora aktivirati, če se kakovost reagenta ne izboljša v 20 urah delovanja motorja po aktiviranju sistema za opozarjanje upravljavca iz odstavka 7.2. |
| --- | --- |

7.3.2

Sistem za visoko stopnjo prisile iz odstavka 5.4 se mora aktivirati, če se kakovost reagenta ne izboljša v 20 urah delovanja motorja po aktiviranju sistema za opozarjanje upravljavca iz odstavka 7.2.

| 7.3.3 | Število ur pred aktiviranjem sistemov za prisilo se zmanjša v primeru ponavljajočega se pojavljanja napak v skladu z mehanizmom iz oddelka 11. |
| --- | --- |

7.3.3

Število ur pred aktiviranjem sistemov za prisilo se zmanjša v primeru ponavljajočega se pojavljanja napak v skladu z mehanizmom iz oddelka 11.

8.   Doziranje reagenta

8.1   Motor mora vključevati sredstvo za prepoznavanje prekinitve doziranja.

8.2   Števec doziranja reagenta

| 8.2.1 | Za doziranje reagenta se uporabi poseben števec (‚števec doziranja reagenta‘). Števec beleži število ur delovanja motorja, ko je doziranje reagenta prekinjeno. To ni potrebno, kadar takšno prekinitev zahteva ECU motorja, ker pogoji delovanja glede na emisije stroja ne zahtevajo doziranja reagenta. |
| --- | --- |

8.2.1

Za doziranje reagenta se uporabi poseben števec (‚števec doziranja reagenta‘). Števec beleži število ur delovanja motorja, ko je doziranje reagenta prekinjeno. To ni potrebno, kadar takšno prekinitev zahteva ECU motorja, ker pogoji delovanja glede na emisije stroja ne zahtevajo doziranja reagenta.

| 8.2.1.1 | Proizvajalec lahko napako v doziranju reagenta razvrsti v en števec skupaj z eno ali več napakami iz oddelkov 7 in 9. |
| --- | --- |

8.2.1.1

Proizvajalec lahko napako v doziranju reagenta razvrsti v en števec skupaj z eno ali več napakami iz oddelkov 7 in 9.

| 8.2.2 | Podrobnosti o merilih in mehanizmih za aktiviranje in deaktiviranje števca doziranja reagenta so navedene v oddelku 11. |
| --- | --- |

8.2.2

Podrobnosti o merilih in mehanizmih za aktiviranje in deaktiviranje števca doziranja reagenta so navedene v oddelku 11.

8.3   Aktiviranje sistema za opozarjanje upravljavca

Sistem za opozarjanje upravljavca iz odstavka 4 se mora aktivirati v primeru prekinitve doziranja, pri kateri se vklopi števec doziranja v skladu z odstavkom 8.2.1. Če opozorilni sistem vključuje sistem za prikazovanje sporočil, se mora prikazati sporočilo, ki navaja vzrok za opozorilo (npr. ‚napaka pri doziranju sečnine‘, ‚napaka pri doziranju AdBlue‘ ali ‚napaka pri doziranju reagenta‘).

8.4   Aktiviranje sistema za prisilo upravljavca

| 8.4.1 | Sistem za nizko stopnjo prisile iz odstavka 5.3 se mora aktivirati, če se prekinitev doziranja reagenta ne odpravi v 10 urah delovanja motorja po aktiviranju sistema za opozarjanje upravljavca iz odstavka 8.3. |
| --- | --- |

8.4.1

Sistem za nizko stopnjo prisile iz odstavka 5.3 se mora aktivirati, če se prekinitev doziranja reagenta ne odpravi v 10 urah delovanja motorja po aktiviranju sistema za opozarjanje upravljavca iz odstavka 8.3.

| 8.4.2 | Sistem za visoko stopnjo prisile iz odstavka 5.4 se mora aktivirati, če se prekinitev doziranja reagenta ne odpravi v 20 urah delovanja motorja po aktiviranju sistema za opozarjanje upravljavca iz odstavka 8.3. |
| --- | --- |

8.4.2

Sistem za visoko stopnjo prisile iz odstavka 5.4 se mora aktivirati, če se prekinitev doziranja reagenta ne odpravi v 20 urah delovanja motorja po aktiviranju sistema za opozarjanje upravljavca iz odstavka 8.3.

| 8.4.3 | Število ur pred aktiviranjem sistemov za prisilo se mora zmanjšati v primeru ponavljajočega se pojavljanja napak v skladu z mehanizmom iz oddelka 11. |
| --- | --- |

8.4.3

Število ur pred aktiviranjem sistemov za prisilo se mora zmanjšati v primeru ponavljajočega se pojavljanja napak v skladu z mehanizmom iz oddelka 11.

9.   Spremljanje napak, ki so lahko posledica nedovoljenega poseganja

9.1   Poleg ravni reagenta v posodi z reagentom, kakovosti reagenta in prekinitve doziranja reagenta je treba spremljati naslednje napake, ker so lahko posledica nedovoljenega poseganja:

| (i) | oviran ventil EGR; |
| --- | --- |

(i)

oviran ventil EGR;

| (ii) | okvare diagnostičnega sistema za uravnavanje emisij NOx (NCD) iz odstavka 9.2.1. |
| --- | --- |

(ii)

okvare diagnostičnega sistema za uravnavanje emisij NOx (NCD) iz odstavka 9.2.1.

9.2   Zahteve za spremljanje

9.2.1   Diagnostični sistem za uravnavanje emisij NOx (NCD) je treba nadzirati glede električnih okvar in odstranitve ali deaktiviranja katerega koli senzorja, ki preprečuje diagnosticiranje drugih napak iz odstavkov 6 do 8 (spremljanje sestavnih delov).

Senzorji, ki vplivajo na diagnostično zmogljivost, so na primer senzorji za neposredno merjenje koncentracije NOx, senzorji za merjenje kakovosti sečnine, okoljski senzorji in senzorji, ki se uporabljajo za spremljanje doziranja reagenta, ravni reagenta ali njegove porabe.

9.2.2   Števec ventilov EGR

| 9.2.2.1 | Poseben števec se uporabi za ovirane ventile EGR. Števec ventilov EGR beleži število ur delovanja motorja, ko je potrjeno aktivirana DTC, povezana z oviranim ventilom EGR. |
| --- | --- |

9.2.2.1

Poseben števec se uporabi za ovirane ventile EGR. Števec ventilov EGR beleži število ur delovanja motorja, ko je potrjeno aktivirana DTC, povezana z oviranim ventilom EGR.

| 9.2.2.1.1 | Proizvajalec lahko napako v oviranem ventilu EGR razvrsti v en števec skupaj z eno ali več napakami iz oddelkov 7, 8 in 9.2.3. |
| --- | --- |

9.2.2.1.1

Proizvajalec lahko napako v oviranem ventilu EGR razvrsti v en števec skupaj z eno ali več napakami iz oddelkov 7, 8 in 9.2.3.

| 9.2.2.2 | Podrobnosti o merilih in mehanizmih za aktiviranje in deaktiviranje števca ventila EGR so v oddelku 11. |
| --- | --- |

9.2.2.2

Podrobnosti o merilih in mehanizmih za aktiviranje in deaktiviranje števca ventila EGR so v oddelku 11.

9.2.3   Števec oziroma števci sistema NCD

| 9.2.3.1 | Poseben števec se uporabi za posamezno spremljanje napak iz odstavka 9.1(ii). Števci sistema NCD beležijo število ur delovanja motorja, ko je potrjeno aktivirana DTC, povezana z okvaro sistema NCD. En števec se lahko uporabi za več napak. |
| --- | --- |

9.2.3.1

Poseben števec se uporabi za posamezno spremljanje napak iz odstavka 9.1(ii). Števci sistema NCD beležijo število ur delovanja motorja, ko je potrjeno aktivirana DTC, povezana z okvaro sistema NCD. En števec se lahko uporabi za več napak.

| 9.2.3.1.1. | Proizvajalec lahko napako sistema NCD razvrsti v en števec skupaj z eno ali več napakami, navedenimi v oddelkih 7, 8 in 9.2.2. |
| --- | --- |

9.2.3.1.1.

Proizvajalec lahko napako sistema NCD razvrsti v en števec skupaj z eno ali več napakami, navedenimi v oddelkih 7, 8 in 9.2.2.

| 9.2.3.2 | Podrobnosti o merilih in mehanizmih za aktiviranje in deaktiviranje števca oziroma števcev sistema NCD so v oddelku 11. |
| --- | --- |

9.2.3.2

Podrobnosti o merilih in mehanizmih za aktiviranje in deaktiviranje števca oziroma števcev sistema NCD so v oddelku 11.

9.3   Aktiviranje sistema za opozarjanje upravljavca

Sistem za opozarjanje upravljavca iz odstavka 4 se mora aktivirati v primeru napake iz odstavka 9.1 ter opozoriti, da je potrebno nujno popravilo. Če opozorilni sistem vključuje sistem za prikazovanje sporočil, se mora prikazati sporočilo, ki navaja vzrok opozorila (na primer „odklopljen ventil za doziranje reagenta“ ali ‚kritična napaka v zvezi z emisijami‘).

9.4   Aktiviranje sistema za prisilo upravljavca

9.4.1   Sistem za nizko stopnjo prisile iz odstavka 5.3 se mora aktivirati, če se napaka iz odstavka 9.1 ne odpravi v 36 urah delovanja motorja po aktiviranju sistema za opozarjanje upravljavca iz odstavka 9.3.

9.4.2   Sistem za visoko stopnjo prisile iz odstavka 5.4 se mora aktivirati, če se napaka iz odstavka 9.1 ne odpravi v 100 urah delovanja motorja po aktiviranju sistema za opozarjanje upravljavca iz odstavka 9.3.

9.4.3   Število ur pred aktiviranjem sistemov za prisilo se mora zmanjšati v primeru ponavljajočega se pojavljanja napak v skladu z mehanizmom iz oddelka 11.

9.5   Proizvajalec lahko namesto zahtev iz odstavka 9.2 uporabi senzor za NOx, nameščen v izpušnem plinu. V tem primeru

| — | vrednost NOx ne sme preseči mejne vrednosti 0,9 g/kWh, |
| --- | --- |

—

vrednost NOx ne sme preseči mejne vrednosti 0,9 g/kWh,

| — | lahko se uporabi ena sama napaka ‚raven NOx visoka – temeljni vzrok neznan‘, |
| --- | --- |

—

lahko se uporabi ena sama napaka ‚raven NOx visoka – temeljni vzrok neznan‘,

| — | oddelek 9.4.1 se glasi ‚v 10 urah‘, |
| --- | --- |

—

oddelek 9.4.1 se glasi ‚v 10 urah‘,

| — | oddelek 9.4.2 se glasi ‚v 20 urah‘. |
| --- | --- |

—

oddelek 9.4.2 se glasi ‚v 20 urah‘.

10.   Zahteve za dokazovanje

10.1   Splošno

Skladnost z zahtevami iz te priloge je treba dokazati med preskušanjem za pridobitev homologacije z naslednjimi prikazi v skladu s preglednico 1 in tem oddelkom:

| (a) | prikaz aktiviranja opozorilnega sistema; |
| --- | --- |

(a)

prikaz aktiviranja opozorilnega sistema;

| (b) | po potrebi prikaz aktiviranja sistema za nizko stopnjo prisile; |
| --- | --- |

(b)

po potrebi prikaz aktiviranja sistema za nizko stopnjo prisile;

| (c) | prikaz aktiviranja sistema za visoko stopnjo prisile. |
| --- | --- |

(c)

prikaz aktiviranja sistema za visoko stopnjo prisile.

Preglednica 1

Prikaz vsebine postopka dokazovanja v skladu z določbami iz oddelkov 10.3 in 10.4 tega dodatka

| Mehanizem | Elementi prikaza |
| --- | --- |
| Aktiviranje opozorilnega sistema iz oddelka 10.3 tega dodatka | — | 2 preskusa aktiviranja (vključno s pomanjkanjem reagenta) |

Mehanizem

Elementi prikaza

Aktiviranje opozorilnega sistema iz oddelka 10.3 tega dodatka

—

2 preskusa aktiviranja (vključno s pomanjkanjem reagenta)

| — | Po potrebi dodatni elementi |
| --- | --- |

—

Po potrebi dodatni elementi

Aktiviranje nizke stopnje prisile iz oddelka 10.4 tega dodatka

| — | 2 preskusa aktiviranja (vključno s pomanjkanjem reagenta) |
| --- | --- |

—

2 preskusa aktiviranja (vključno s pomanjkanjem reagenta)

| — | Po potrebi dodatni elementi |
| --- | --- |

—

Po potrebi dodatni elementi

| — | 1 preskus zmanjšanja navora |
| --- | --- |

—

1 preskus zmanjšanja navora

Aktiviranje visoke stopnje prisile iz oddelka 10.4.6 tega dodatka

| — | 2 preskusa aktiviranja (vključno s pomanjkanjem reagenta) |
| --- | --- |

—

2 preskusa aktiviranja (vključno s pomanjkanjem reagenta)

| — | Po potrebi dodatni elementi |
| --- | --- |

—

Po potrebi dodatni elementi

10.2   Družine motorjev ali družine motorjev NCD

Skladnost družine motorjev ali družine motorjev NCD z zahtevami iz tega oddelka 10 se lahko dokaže s preskušanjem enega od članov obravnavane družine, če proizvajalec homologacijskemu organu dokaže, da so sistemi spremljanja, potrebni za izpolnjevanje zahtev iz te priloge, znotraj družine podobni.

10.2.1   Dokazovanje, da so sistemi spremljanja za druge člane družine NCD podobni, se lahko izvede s predložitvijo elementov, kot so algoritmi, funkcionalne analize ipd., homologacijskemu organu.

10.2.2   Preskusni motor izbere proizvajalec v dogovoru s homologacijskim organom, pri čemer ni nujno, da je to osnovni motor obravnavane družine.

10.2.3   Če motorji iz družine motorjev spadajo v družino motorjev NCD, ki je bila že homologirana v skladu z odstavkom 10.2.1 (slika 3), se šteje, da je skladnost te družine motorjev dokazana brez nadaljnjega preskušanja, če proizvajalec dokaže homologacijskemu organu, da so sistemi spremljanja, potrebni za izpolnjevanje zahtev iz te priloge, v zadevni družini motorjev in družini motorjev NCD podobni.

Slika 3

Predhodno dokazana skladnost družine motorjev NCD

Image

10.3   Prikaz aktiviranja opozorilnega sistema

10.3.1   Skladnost aktiviranja opozorilnega sistema je treba dokazati z dvema preskusoma: pomanjkanja reagenta in eno kategorijo napak iz oddelkov 7 do 9 te priloge.

10.3.2   Izbira napak, ki se preskušajo

10.3.2.1   Pri prikazu aktiviranja opozorilnega sistema zaradi neustrezne kakovosti reagenta se izbere reagent, katerega aktivna sestavina je razredčena najmanj toliko, kot je sporočil proizvajalec v skladu z zahtevami iz oddelka 7 te priloge.

10.3.2.2   Za prikaz aktiviranja opozorilnega sistema zaradi napak, ki so lahko posledica nedovoljenega poseganja v skladu z oddelkom 9 te priloge, je treba pri izbiri upoštevati naslednji zahtevi:

| 10.3.2.2.1 | Proizvajalec mora predložiti homologacijskemu organu seznam takih možnih napak. |
| --- | --- |

10.3.2.2.1

Proizvajalec mora predložiti homologacijskemu organu seznam takih možnih napak.

| 10.3.2.2.2 | Napako, ki se obravnava med preskušanjem, izbere homologacijski organ s seznama iz oddelka 10.3.2.2.1. |
| --- | --- |

10.3.2.2.2

Napako, ki se obravnava med preskušanjem, izbere homologacijski organ s seznama iz oddelka 10.3.2.2.1.

10.3.3   Prikaz

10.3.3.1   Za namene tega prikaza je treba opraviti ločen preskus za vsako napako iz oddelka 10.3.1.

10.3.3.2   Med preskušanjem je lahko prisotna le napaka, ki se preskuša.

10.3.3.3   Pred začetkom preskušanja je treba izbrisati vse diagnostične kode težave.

10.3.3.4   Na zahtevo proizvajalca, in če se s tem strinja homologacijski organ, se napake, ki se preskušajo, lahko simulirajo.

10.3.3.5   Zaznavanje napak, razen pomanjkanja reagenta

Napake, razen pomanjkanja reagenta, se morajo po njihovi povzročitvi ali simuliranju zaznavati takole:

| 10.3.3.5.1 | sistem NCD se odzove na napako, ki jo homologacijski organ izbere kot ustrezno v skladu z določbami tega dodatka. Šteje se, da je to prikazano, če se aktivira v dveh zaporednih preskusnih ciklih NCD v skladu z odstavkom 10.3.3.7 tega dodatka.
  Kadar je v opisu nadzora določeno in s homologacijskim organom dogovorjeno, da konkretna nadzorna naprava za končanje nadzora potrebuje več kot dva preskusna cikla NCD, se lahko število preskusnih ciklov NCD poveča na 3.
  Vsak posamezni preskusni cikel NCD v demonstracijskem preskusu se lahko loči z zaustavitvijo motorja. Pri času do naslednjega zagona se mora upoštevati morebiten nadzor, ki lahko nastopi po zaustavitvi motorja, in vse nujne pogoje, ki morajo obstajati, da bi ob naslednjem zagonu prišlo do nadzora. |
| --- | --- |

10.3.3.5.1

sistem NCD se odzove na napako, ki jo homologacijski organ izbere kot ustrezno v skladu z določbami tega dodatka. Šteje se, da je to prikazano, če se aktivira v dveh zaporednih preskusnih ciklih NCD v skladu z odstavkom 10.3.3.7 tega dodatka.

Kadar je v opisu nadzora določeno in s homologacijskim organom dogovorjeno, da konkretna nadzorna naprava za končanje nadzora potrebuje več kot dva preskusna cikla NCD, se lahko število preskusnih ciklov NCD poveča na 3.

Vsak posamezni preskusni cikel NCD v demonstracijskem preskusu se lahko loči z zaustavitvijo motorja. Pri času do naslednjega zagona se mora upoštevati morebiten nadzor, ki lahko nastopi po zaustavitvi motorja, in vse nujne pogoje, ki morajo obstajati, da bi ob naslednjem zagonu prišlo do nadzora.

| 10.3.3.5.2 | Prikaz aktiviranja opozorilnega sistema se šteje za izvedenega, če se je na koncu posameznega demonstracijskega preskusa, izvedenega v skladu z oddelkom 10.3.2.1, opozorilni sistem ustrezno aktiviral in ima DTC za izbrano napako status ‚potrjena in aktivna DTC‘. |
| --- | --- |

10.3.3.5.2

Prikaz aktiviranja opozorilnega sistema se šteje za izvedenega, če se je na koncu posameznega demonstracijskega preskusa, izvedenega v skladu z oddelkom 10.3.2.1, opozorilni sistem ustrezno aktiviral in ima DTC za izbrano napako status ‚potrjena in aktivna DTC‘.

10.3.3.6   Zaznavanje v primeru pomanjkanja reagenta

Za namene prikaza aktiviranja opozorilnega sistema v primeru pomanjkanja reagenta mora sistem motorja delovati enega ali več preskusnih ciklov NCD po presoji proizvajalca.

| 10.3.3.6.1 | Raven reagenta v posodi na začetku prikaza določita proizvajalec in homologacijski organ, vendar ne sme biti nižja od 10 % nominalne prostornine posode. |
| --- | --- |

10.3.3.6.1

Raven reagenta v posodi na začetku prikaza določita proizvajalec in homologacijski organ, vendar ne sme biti nižja od 10 % nominalne prostornine posode.

| 10.3.3.6.2 | Delovanje opozorilnega sistema se šteje za pravilno, če so hkrati izpolnjeni naslednji pogoji:






  (a) | opozorilni sistem se aktivira, ko je razpoložljivost reagenta večja ali enaka 10 % prostornine posode z reagentom, in |
| --- | --- | --- |

10.3.3.6.2

Delovanje opozorilnega sistema se šteje za pravilno, če so hkrati izpolnjeni naslednji pogoji:

(a)

opozorilni sistem se aktivira, ko je razpoložljivost reagenta večja ali enaka 10 % prostornine posode z reagentom, in

| (b) | sistem ‚neprekinjenega‘ opozarjanja se aktivira, ko je razpoložljivost reagenta večja ali enaka vrednosti, ki jo navede proizvajalec v skladu z določbami iz oddelka 6 te priloge. |
| --- | --- |

(b)

sistem ‚neprekinjenega‘ opozarjanja se aktivira, ko je razpoložljivost reagenta večja ali enaka vrednosti, ki jo navede proizvajalec v skladu z določbami iz oddelka 6 te priloge.

10.3.3.7   Preskusni cikel NCD

| 10.3.3.7.1 | Preskusni cikel, ki ga ta oddelek 10 obravnava za prikaz pravilnega delovanja sistema NCD, je cikel NRCT po vročem zagonu. |
| --- | --- |

10.3.3.7.1

Preskusni cikel, ki ga ta oddelek 10 obravnava za prikaz pravilnega delovanja sistema NCD, je cikel NRCT po vročem zagonu.

| 10.3.3.7.2 | Na zahtevo proizvajalca in po odobritvi homologacijskega organa se lahko za posamezno nadzorno napravo uporabi nadomestni preskusni cikel NCD (npr. NRSC). Zahtevek mora vsebovati elemente (tehnične ocene, simulacija, rezultati preskusov itd.), ki dokazujejo:






  (a) | rezultate zahtevanih preskusnih ciklov v monitorju, ki bo deloval med dejansko vožnjo, in |
| --- | --- | --- |

10.3.3.7.2

Na zahtevo proizvajalca in po odobritvi homologacijskega organa se lahko za posamezno nadzorno napravo uporabi nadomestni preskusni cikel NCD (npr. NRSC). Zahtevek mora vsebovati elemente (tehnične ocene, simulacija, rezultati preskusov itd.), ki dokazujejo:

(a)

rezultate zahtevanih preskusnih ciklov v monitorju, ki bo deloval med dejansko vožnjo, in

| (b) | da je ustrezni preskusni cikel NCD iz odstavka 10.3.3.7.1 manj primeren za zadevni nadzor. |
| --- | --- |

(b)

da je ustrezni preskusni cikel NCD iz odstavka 10.3.3.7.1 manj primeren za zadevni nadzor.

10.3.4   Prikaz aktiviranja opozorilnega sistema se šteje za izvedenega, če se je na koncu posameznega demonstracijskega preskusa, izvedenega v skladu z oddelkom 10.3.3, opozorilni sistem ustrezno aktiviral.

10.4   Prikaz aktiviranja sistema za prisilo

10.4.1   Prikaz aktiviranja sistema za prisilo se mora izvesti s preskusi na napravi za preskušanje motorja.

10.4.1.1   Vsi dodatni sestavni deli ali podsistemi, ki niso fizično vgrajeni v sistem motorja, kot so senzorji temperature okolja, senzorji ravni ter sistemi za opozarjanje in obveščanje upravljavca, ki so potrebni za izvajanje prikazov, morajo biti povezani s sistemom motorja v ta namen ali morajo biti simulirani v skladu z zahtevami homologacijskega organa.

10.4.1.2   Če se tako odloči proizvajalec in se s tem strinja homologacijski organ, se lahko demonstracijski preskusi izvajajo na celotnem stroju ali strojih bodisi z namestitvijo stroja na ustrezno preskusno napravo bodisi z vožnjo po preskusni stezi v nadzorovanih pogojih.

10.4.2   Z zaporedjem preskusov se prikaže aktiviranje sistema za prisilo v primeru pomanjkanja reagenta in v primeru ene od napak iz oddelkov 7, 8 ali 9 te priloge.

10.4.3   Za namene tega prikaza:

| (a) | homologacijski organ poleg pomanjkanja reagenta izbere eno od napak iz oddelkov 7, 8 ali 9 te priloge, ki je bila pred tem uporabljena za prikaz aktiviranja opozorilnega sistema; |
| --- | --- |

(a)

homologacijski organ poleg pomanjkanja reagenta izbere eno od napak iz oddelkov 7, 8 ali 9 te priloge, ki je bila pred tem uporabljena za prikaz aktiviranja opozorilnega sistema;

| (b) | proizvajalec lahko v dogovoru s homologacijskim organom pospeši preskus s simulacijo doseganja določenega števila ur delovanja; |
| --- | --- |

(b)

proizvajalec lahko v dogovoru s homologacijskim organom pospeši preskus s simulacijo doseganja določenega števila ur delovanja;

| (c) | doseganje zmanjšanja navora, ki je potrebno za nizko stopnjo prisile, se lahko dokaže hkrati s postopkom odobritve splošne zmogljivosti motorja v skladu s to direktivo. Ločeno merjenje navora med prikazom aktiviranja sistema za prisilo v tem primeru ni potrebno; |
| --- | --- |

(c)

doseganje zmanjšanja navora, ki je potrebno za nizko stopnjo prisile, se lahko dokaže hkrati s postopkom odobritve splošne zmogljivosti motorja v skladu s to direktivo. Ločeno merjenje navora med prikazom aktiviranja sistema za prisilo v tem primeru ni potrebno;

| (d) | visoko stopnjo prisile je treba dokazati v skladu z zahtevami iz oddelka 10.4.6 tega dodatka. |
| --- | --- |

(d)

visoko stopnjo prisile je treba dokazati v skladu z zahtevami iz oddelka 10.4.6 tega dodatka.

10.4.4   Proizvajalec mora poleg tega prikazati delovanje sistema za prisilo v skladu s pogoji za napake iz oddelkov 7, 8 ali 9 te priloge, ki niso bili izbrani za demonstracijske preskuse iz oddelkov 10.4.1 do 10.4.3.

Ti dodatni prikazi se lahko izvedejo s predložitvijo tehnične študije homologacijskemu organu z uporabo dokazov, kot so algoritmi, funkcionalne analize in rezultati predhodnih preskusov.

10.4.4.1   S temi dodatnimi prikazi je treba zlasti dokazati, da aktiviranje ustreznega mehanizma za zmanjšanje navora v ECU motorja ustreza zahtevam homologacijskega organa.

10.4.5   Demonstracijski preskus sistema za nizko stopnjo prisile

10.4.5.1   Ta prikaz se začne, ko se aktivira opozorilni sistem ali ustrezen sistem ‚Neprekinjenega‘ opozarjanja zaradi odkritja napake, ki jo določi homologacijski organ.

10.4.5.2   Kadar se preverja odziv sistema na pomanjkanje reagenta v posodi, mora sistem motorja delovati, dokler razpoložljivost reagenta ne doseže vrednosti 2,5 % nominalne polne prostornine ali vrednosti, ki jo določi proizvajalec v skladu z oddelkom 6.3.1 te priloge in pri kateri naj bi se aktiviral sistem za nizko stopnjo prisile.

| 10.4.5.2.1 | Proizvajalec lahko po dogovoru s homologacijskim organom simulira neprekinjeno delovanje z odvzemom reagenta iz posode med delovanjem motorja ali med njegovim mirovanjem. |
| --- | --- |

10.4.5.2.1

Proizvajalec lahko po dogovoru s homologacijskim organom simulira neprekinjeno delovanje z odvzemom reagenta iz posode med delovanjem motorja ali med njegovim mirovanjem.

10.4.5.3   Kadar se preverja odziv sistema na drugo napako, razen pomanjkanja reagenta v posodi, mora sistem motorja delovati ustrezno število ur iz preglednice 3 tega dodatka ali, če se tako odloči proizvajalec, dokler ustrezen števec ne doseže vrednosti, pri kateri se aktivira sistem za nizko stopnjo prisile.

10.4.5.4   Prikaz aktiviranja sistema za nizko stopnjo prisile se šteje za izvedenega, če na koncu posameznega demonstracijskega preskusa, izvedenega v skladu z oddelkoma 10.4.5.2 in 10.4.5.3, proizvajalec dokaže homologacijskemu organu, da se je z ECU motorja aktiviral mehanizem za zmanjšanje navora.

10.4.6   Demonstracijski preskus sistema za visoko stopnjo prisile

10.4.6.1   Ta prikaz se začne pri pogoju, pri katerem se sistem za nizko stopnjo prisile predhodno aktivira, in se lahko izvede kot nadaljevanje preskusov za prikaz aktiviranja sistema za nizko stopnjo prisile.

10.4.6.2   Ko se preveri odziv sistema v primeru pomanjkanja reagenta v posodi, mora sistem motorja delovati, dokler posoda z reagentom ni prazna ali dokler se ne doseže raven pod 2,5 % nominalne polne prostornine posode, ki jo je proizvajalec določil za aktiviranje sistema za visoko stopnjo prisile.

| 10.4.6.2.1 | Proizvajalec lahko po dogovoru s homologacijskim organom simulira neprekinjeno delovanje z odvzemom reagenta iz posode med delovanjem motorja ali med njegovim mirovanjem. |
| --- | --- |

10.4.6.2.1

Proizvajalec lahko po dogovoru s homologacijskim organom simulira neprekinjeno delovanje z odvzemom reagenta iz posode med delovanjem motorja ali med njegovim mirovanjem.

10.4.6.3   Kadar se preverja odziv sistema na drugo napako, razen pomanjkanja reagenta v posodi, mora sistem motorja delovati ustrezno število ur iz preglednice 3 tega dodatka ali, če se tako odloči proizvajalec, dokler ustrezen števec ne doseže vrednosti, pri kateri se aktivira sistem za visoko stopnjo prisile.

10.4.6.4   Prikaz aktiviranja sistema za visoko stopnjo prisile se šteje za izvedenega, če na koncu posameznega demonstracijskega preskusa, izvedenega v skladu z odstavkoma 10.4.6.2 in 10.4.6.3, proizvajalec dokaže homologacijskemu organu, da se je aktiviral mehanizem visoke stopnje prisile iz te priloge.

10.4.7   Če se tako odloči proizvajalec in se s tem strinja homologacijski organ, se lahko namesto tega prikaz mehanizma prisile izvede na celotnem stroju v skladu z zahtevami iz oddelka 5.4, pri čemer se stroj namesti na ustrezno preskusno napravo ali se vozi po preskusni stezi v nadzorovanih pogojih.

10.4.7.1   Stroj mora delovati, dokler števec za izbrano napako ne zabeleži ustreznega števila ur delovanja iz preglednice 3 tega dodatka ali po potrebi dokler posoda z reagentom ni prazna ali dokler ne doseže ravni pod 2,5 % nominalne polne prostornine posode, ki jo določi proizvajalec za aktiviranje sistema za visoko stopnjo prisile.

11.   Opis mehanizmov aktiviranja in deaktiviranja sistemov za opozarjanje in prisilo upravljavca

11.1   Za dopolnitev zahtev iz te priloge v zvezi z mehanizmi aktiviranja in deaktiviranja sistemov za opozarjanje in prisilo ta oddelek 11 določa tehnične zahteve za te mehanizme aktiviranja in deaktiviranja.

11.2   Mehanizmi aktiviranja in deaktiviranja opozorilnega sistema

11.2.1   Sistem za opozarjanje upravljavca se mora aktivirati, kadar ima diagnostična koda težave (DTC), povezana z NCM, ki upravičuje njegovo aktiviranje, status iz preglednice 2 tega dodatka.

Preglednica 2

Aktiviranje sistema za opozarjanje upravljavca

| Vrsta napake | Status DTC za aktiviranje opozorilnega sistema |
| --- | --- |
| slaba kakovost reagenta | potrjena in aktivna |
| prekinitev doziranja | potrjena in aktivna |
| oviran ventil EGR | potrjena in aktivna |
| okvara sistema spremljanja | potrjena in aktivna |
| mejna vrednost NOx, če se uporablja | potrjena in aktivna |

Vrsta napake

Status DTC za aktiviranje opozorilnega sistema

slaba kakovost reagenta

potrjena in aktivna

prekinitev doziranja

potrjena in aktivna

oviran ventil EGR

potrjena in aktivna

okvara sistema spremljanja

potrjena in aktivna

mejna vrednost NOx, če se uporablja

potrjena in aktivna

11.2.2   Sistem za opozarjanje upravljavca se mora deaktivirati, ko diagnostični sistem ugotovi, da napaka, pomembna za zadevno opozorilo, ni več prisotna, ali kadar diagnostično orodje izbriše podatke, vključno z DTC za napake, ki upravičujejo njegovo aktiviranje.

11.2.2.1   Zahteve za izbris ‚podatkov o uravnavanju emisij NOx‘

11.2.2.1.1   Izbris/ponastavitev ‚podatkov o uravnavanju emisij NOx‘ z diagnostičnim orodjem

Na zahtevo diagnostičnega orodja se morajo naslednji podatki izbrisati iz računalniškega pomnilnika ali ponastaviti na vrednost, določeno v tem dodatku (glej preglednico 3).

Preglednica 3

Izbris/ponastavitev ,podatkov o uravnavanju emisij „NOx“ z diagnostičnim orodjem

| Podatki o uravnavanju emisij NOx | Izbrisljiv | Ponastavljiv |
| --- | --- | --- |
| Ve DTC | X | |
| Vrednost števca pri največjem številu ur delovanja motorja | | X |
| Število ur delovanja motorja od števcev NCD | | X |

Podatki o uravnavanju emisij NOx

Izbrisljiv

Ponastavljiv

Ve DTC

X

Vrednost števca pri največjem številu ur delovanja motorja

X

Število ur delovanja motorja od števcev NCD

X

11.2.2.1.2   Podatki o uravnavanju emisij NOx se ne smejo izbrisati z odklopom akumulatorjev stroja.

11.2.2.1.3   Brisanje ‚podatkov o uravnavanju emisij NOx‘ je mogoče le, če je ,‚motor ustavljen‘.

11.2.2.1.4   Ko so ‚podatki o uravnavanju emisij NOx‘, vključno z DTC, zbrisani, se noben prikaz števca, povezan s temi napakami in določen v tej prilogi, ne sme zbrisati, ampak se mora ponastaviti na vrednost, določeno v ustreznem oddelku te priloge.

11.3   Mehanizem aktiviranja in deaktiviranja sistema za prisilo upravljavca

11.3.1   Sistem za prisilo upravljavca se mora aktivirati, kadar je opozorilni sistem aktiviran in števec za zadevno vrsto NCM, ki upravičuje njegovo aktiviranje, doseže vrednost iz preglednice 4 tega dodatka.

11.3.2   Sistem za prisilo upravljavca se mora deaktivirati, če sistem ne zaznava več napake, ki upravičuje njegovo aktiviranje, ali če so bili podatki, vključno z DTC, v zvezi z NCM, ki upravičujejo njegovo aktiviranje, izbrisani z diagnostičnim orodjem ali orodjem za vzdrževanje.

11.3.3   Sistemi za opozarjanje in prisilo se takoj aktivirajo ali deaktivirajo, če je to primerno v skladu z določbami iz oddelka 6 te priloge po oceni količine reagenta v posodi z reagentom. V tem primeru mehanizmi aktiviranja ali deaktiviranja ne smejo biti odvisni od statusa katere koli s tem povezane DTC.

11.4   Mehanizem števca

11.4.1   Splošno

11.4.1.1   Za izpolnjevanje zahtev iz te priloge mora imeti sistem vsaj 4 števce za beleženje števila ur, ko motor deluje, medtem ko sistem zazna kaj od naslednjega:

| (a) | neustrezno kakovost reagenta; |
| --- | --- |

(a)

neustrezno kakovost reagenta;

| (b) | prekinitev doziranja reagenta; |
| --- | --- |

(b)

prekinitev doziranja reagenta;

| (c) | oviran ventil EGR; |
| --- | --- |

(c)

oviran ventil EGR;

| (d) | okvaro sistema NCD v skladu z oddelkom 9.1(ii) te Priloge. |
| --- | --- |

(d)

okvaro sistema NCD v skladu z oddelkom 9.1(ii) te Priloge.

11.4.1.1.1   Proizvajalec lahko uporabi enega ali več števcev za razvrstitev napak, navedenih v oddelku 11.4.1.1.

11.4.1.2   Ti števci morajo šteti do najvišje vrednosti v dvozložnem števcu z enourno ločljivostjo in to vrednost ohraniti, razen če so izpolnjeni pogoji, ki omogočajo ponastavitev števca na nič.

11.4.1.3   Proizvajalec lahko uporabi enega ali več števcev za sistem NCD. En števec lahko sešteva število ur dveh ali več različnih napak za to vrsto števcev, pri čemer nobena od njih ni dosegla časa, ki ga kaže števec.

11.4.1.3.1   Če se proizvajalec odloči, da bo uporabil več števcev za sistem NCD, mora biti sistem sposoben vsaki napaki, ki je v skladu s to prilogo pomembna za to vrsto števcev, dodeliti poseben števec za sistem spremljanja.

11.4.2   Načelo mehanizma števca

11.4.2.1   Vsak števec deluje na naslednji način:

| 11.4.2.1.1 | Če je začetna vrednost nič, začne števec šteti takoj, ko se zazna napaka, ki jo beleži zadevni števec, in ima ustrezna diagnostična koda težave (DTC) status iz preglednice 2. |
| --- | --- |

11.4.2.1.1

Če je začetna vrednost nič, začne števec šteti takoj, ko se zazna napaka, ki jo beleži zadevni števec, in ima ustrezna diagnostična koda težave (DTC) status iz preglednice 2.

| 11.4.2.1.2 | V primeru ponavljajočih napak se po izbiri proizvajalca uporablja ena od naslednjih določb.






  (i) | Če pri nadzoru nastopi en sam dogodek in se napaka, zaradi katere se je prvotno aktiviral števec, ne zazna več ali če je bila napaka zbrisana z diagnostičnim orodjem ali orodjem za vzdrževanje, se mora števec zaustaviti in ohraniti trenutno vrednost. Če števec prekine štetje, ko je sistem za visoko stopnjo prisile aktiviran, se mora ustaviti pri vrednosti iz preglednice 4 tega dodatka ali pri vrednosti, ki je enaka ali višja od vrednosti števca za visoko stopnjo prisile minus 30 minut. |
| --- | --- | --- |

11.4.2.1.2

V primeru ponavljajočih napak se po izbiri proizvajalca uporablja ena od naslednjih določb.

(i)

Če pri nadzoru nastopi en sam dogodek in se napaka, zaradi katere se je prvotno aktiviral števec, ne zazna več ali če je bila napaka zbrisana z diagnostičnim orodjem ali orodjem za vzdrževanje, se mora števec zaustaviti in ohraniti trenutno vrednost. Če števec prekine štetje, ko je sistem za visoko stopnjo prisile aktiviran, se mora ustaviti pri vrednosti iz preglednice 4 tega dodatka ali pri vrednosti, ki je enaka ali višja od vrednosti števca za visoko stopnjo prisile minus 30 minut.

| (ii) | Števec se mora ustaviti pri vrednosti iz preglednice 4 tega dodatka ali pri vrednosti, ki je enaka ali višja od vrednosti števca za visoko stopnjo prisile minus 30 minut. |
| --- | --- |

(ii)

Števec se mora ustaviti pri vrednosti iz preglednice 4 tega dodatka ali pri vrednosti, ki je enaka ali višja od vrednosti števca za visoko stopnjo prisile minus 30 minut.

| 11.4.2.1.3 | Če se uporabi en števec za sistem spremljanja, mora števec nadaljevati s štetjem, če je bila zaznana NCM, ki jo beleži zadevni števec, in ima njena ustrezna diagnostična koda težave (DTC) status ‚potrjena in aktivna DTC‘. Števec se mora zaustaviti in ohraniti vrednost iz oddelka 11.4.2.1.2, če se ne zazna nobena NCM, ki bi upravičila aktiviranje števca, ali če so bile vse napake, ki jih beleži zadevni števec, zbrisane z diagnostičnim orodjem ali orodjem za vzdrževanje.

  Preglednica 4


  Števci in prisila | Status DTC za prvo aktiviranje števca | Vrednost števca za nizko stopnjo prisile | Vrednost števca za visoko stopnjo prisile | Ustavljena vrednost, ki jo ohrani števec |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Števec kakovosti reagenta | potrjena in aktivna | ≤ 10 ur | ≤ 20 ur | ≥ 90 % vrednosti števca za visoko stopnjo prisile |
| Števec doziranja | potrjena in aktivna | ≤ 10 ur | ≤ 20 ur | ≥ 90 % vrednosti števca za visoko stopnjo prisile |
| Števec ventilov EGR | potrjena in aktivna | ≤ 36 ur | ≤ 100 ur | ≥ 95 % vrednosti števca za visoko stopnjo prisile |
| Števec za nadzorni sistem | potrjena in aktivna | ≤ 36 ur | ≤ 100 ur | ≥ 95 % vrednosti števca za visoko stopnjo prisile |
| Mejna vrednost NOx, če se uporablja | potrjena in aktivna | ≤ 10 ur | ≤ 20 ur | ≥ 90 % vrednosti števca za visoko stopnjo prisile |

11.4.2.1.3

Če se uporabi en števec za sistem spremljanja, mora števec nadaljevati s štetjem, če je bila zaznana NCM, ki jo beleži zadevni števec, in ima njena ustrezna diagnostična koda težave (DTC) status ‚potrjena in aktivna DTC‘. Števec se mora zaustaviti in ohraniti vrednost iz oddelka 11.4.2.1.2, če se ne zazna nobena NCM, ki bi upravičila aktiviranje števca, ali če so bile vse napake, ki jih beleži zadevni števec, zbrisane z diagnostičnim orodjem ali orodjem za vzdrževanje.

Preglednica 4

Števci in prisila

Status DTC za prvo aktiviranje števca

Vrednost števca za nizko stopnjo prisile

Vrednost števca za visoko stopnjo prisile

Ustavljena vrednost, ki jo ohrani števec

Števec kakovosti reagenta

potrjena in aktivna

≤ 10 ur

≤ 20 ur

≥ 90 % vrednosti števca za visoko stopnjo prisile

Števec doziranja

potrjena in aktivna

≤ 10 ur

≤ 20 ur

≥ 90 % vrednosti števca za visoko stopnjo prisile

Števec ventilov EGR

potrjena in aktivna

≤ 36 ur

≤ 100 ur

≥ 95 % vrednosti števca za visoko stopnjo prisile

Števec za nadzorni sistem

potrjena in aktivna

≤ 36 ur

≤ 100 ur

≥ 95 % vrednosti števca za visoko stopnjo prisile

Mejna vrednost NOx, če se uporablja

potrjena in aktivna

≤ 10 ur

≤ 20 ur

≥ 90 % vrednosti števca za visoko stopnjo prisile

| 11.4.2.1.4 | Potem ko je števec ustavljen, se mora ponastaviti na nič, ko nadzorne naprave za zadevni števec vsaj enkrat delujejo do konca cikla spremljanja, pri čemer ni bila zaznana nobena napaka in v 40 urah delovanja motorja od zadnje zaustavitve števca (glej sliko 4) ni bila zaznana nobena napaka, ki jo beleži zadevni števec. |
| --- | --- |

11.4.2.1.4

Potem ko je števec ustavljen, se mora ponastaviti na nič, ko nadzorne naprave za zadevni števec vsaj enkrat delujejo do konca cikla spremljanja, pri čemer ni bila zaznana nobena napaka in v 40 urah delovanja motorja od zadnje zaustavitve števca (glej sliko 4) ni bila zaznana nobena napaka, ki jo beleži zadevni števec.

| 11.4.2.1.5 | Števec mora nadaljevati s štetjem od točke, v kateri je bil zaustavljen, če se napaka, ki jo beleži zadevni števec, zazna, medtem ko je števec ustavljen (glej sliko 4). |
| --- | --- |

11.4.2.1.5

Števec mora nadaljevati s štetjem od točke, v kateri je bil zaustavljen, če se napaka, ki jo beleži zadevni števec, zazna, medtem ko je števec ustavljen (glej sliko 4).

11.5   Prikaz aktiviranja in deaktiviranja ter mehanizmov števca

11.5.1   V tem odstavku so prikazani aktiviranje in deaktiviranje ter mehanizmi števca za nekatere značilne primere. Podatki in opisi iz odstavkov 11.5.2, 11.5.3 in 11.5.4 so navedeni le za namene ponazoritve v tej prilogi in se ne smejo navajati kot primeri zahtev iz te direktive ali kot dokončne izjave o vključenih postopkih. Ure števca na slikah 6 in 7 se nanašajo na najvišje vrednosti visoke stopnje prisile v preglednici 4. Dejstvo, da bo opozorilni sistem aktiviran tudi, kadar je aktiviran sistem za prisilo, zaradi poenostavitve na primer ni bilo navedeno v zadevnih ponazoritvah.

Slika 4

Ponovno aktiviranje in ponastavitev števca na nič po koncu obdobja, v katerem je bila njegova vrednost ustavljena

Image

11.5.2   Slika 5 prikazuje delovanje mehanizmov aktiviranja in deaktiviranja pri spremljanju razpoložljivosti reagenta v petih primerih:

| — | primer uporabe 1: upravljavec še naprej upravlja stroj kljub opozorilu, dokler ni delovanje stroja onemogočeno, |
| --- | --- |

—

primer uporabe 1: upravljavec še naprej upravlja stroj kljub opozorilu, dokler ni delovanje stroja onemogočeno,

| — | primer dolivanja 1 (dolivanje ‚ustrezne‘ količine reagenta): upravljavec dolije reagent v posodo, da se doseže raven nad mejno vrednostjo 10 %. Opozarjanje in prisila sta deaktivirana, |
| --- | --- |

—

primer dolivanja 1 (dolivanje ‚ustrezne‘ količine reagenta): upravljavec dolije reagent v posodo, da se doseže raven nad mejno vrednostjo 10 %. Opozarjanje in prisila sta deaktivirana,

| — | primera dolivanja 2 in 3 (dolivanje ‚neustrezne‘ količine reagenta): opozorilni sistem se aktivira. Intenzivnost opozarjanja je odvisna od količine razpoložljivega reagenta, |
| --- | --- |

—

primera dolivanja 2 in 3 (dolivanje ‚neustrezne‘ količine reagenta): opozorilni sistem se aktivira. Intenzivnost opozarjanja je odvisna od količine razpoložljivega reagenta,

| — | primer dolivanja 4 (dolivanje ‚zelo neustrezne‘ količine reagenta): takoj se aktivira nizka stopnja prisile. |
| --- | --- |

—

primer dolivanja 4 (dolivanje ‚zelo neustrezne‘ količine reagenta): takoj se aktivira nizka stopnja prisile.

Slika 5

Razpoložljivost reagenta

Image

11.5.3   Slika 6 prikazuje tri primere neustrezne kakovosti reagenta:

| — | primer uporabe 1: upravljavec še naprej upravlja stroj kljub opozorilu, dokler ni delovanje stroja onemogočeno, |
| --- | --- |

—

primer uporabe 1: upravljavec še naprej upravlja stroj kljub opozorilu, dokler ni delovanje stroja onemogočeno,

| — | primer popravila 1 (‚slabo‘ ali ‚pomanjkljivo‘ popravilo): upravljavec po onesposobitvi stroja spremeni kakovost reagenta, vendar kmalu spet uporabi reagent slabe kakovosti. Sistem za prisilo upravljavca se takoj ponovno aktivira, pri čemer je delovanje stroja onemogočeno po 2 urah delovanja motorja, |
| --- | --- |

—

primer popravila 1 (‚slabo‘ ali ‚pomanjkljivo‘ popravilo): upravljavec po onesposobitvi stroja spremeni kakovost reagenta, vendar kmalu spet uporabi reagent slabe kakovosti. Sistem za prisilo upravljavca se takoj ponovno aktivira, pri čemer je delovanje stroja onemogočeno po 2 urah delovanja motorja,

| — | primer popravila 2 (‚dobro‘ popravilo): upravljavec po onesposobitvi stroja izboljša kakovost reagenta. Čez nekaj časa pa ponovno uporabi reagent slabe kakovosti. Postopki opozarjanja, prisile in štetja se nastavijo na ničlo. |
| --- | --- |

—

primer popravila 2 (‚dobro‘ popravilo): upravljavec po onesposobitvi stroja izboljša kakovost reagenta. Čez nekaj časa pa ponovno uporabi reagent slabe kakovosti. Postopki opozarjanja, prisile in štetja se nastavijo na ničlo.

Slika 6

Polnjenje z reagentom slabe kakovosti

Image

11.5.4   Slika 7 prikazuje tri primere okvar sistema za doziranje sečnine. Ta slika prikazuje tudi postopek, ki se uporablja pri spremljanju okvar iz oddelka 9 te priloge.

| — | primer uporabe 1: upravljavec še naprej upravlja stroj kljub opozorilu, dokler ni delovanje stroja onemogočeno, |
| --- | --- |

—

primer uporabe 1: upravljavec še naprej upravlja stroj kljub opozorilu, dokler ni delovanje stroja onemogočeno,

| — | primer popravila 1 (‚dobro‘ popravilo): upravljavec po onesposobitvi stroja popravi sistem za doziranje. Kljub temu se čez nekaj časa okvara sistema za doziranje ponovi. Postopki opozarjanja, prisile in štetja se nastavijo na ničlo, |
| --- | --- |

—

primer popravila 1 (‚dobro‘ popravilo): upravljavec po onesposobitvi stroja popravi sistem za doziranje. Kljub temu se čez nekaj časa okvara sistema za doziranje ponovi. Postopki opozarjanja, prisile in štetja se nastavijo na ničlo,

| — | primer popravila 2 (‚slabo‘ popravilo): upravljavec, medtem ko je aktivirana nizka stopnja prisile (zmanjšanje navora), popravi sistem za doziranje. Kljub temu se okvara sistema za doziranje kmalu ponovi. Sistem za nizko stopnjo prisile se takoj ponovno aktivira in števec nadaljuje s štetjem od vrednosti, ki jo je zabeležil ob popravilu. |
| --- | --- |

—

primer popravila 2 (‚slabo‘ popravilo): upravljavec, medtem ko je aktivirana nizka stopnja prisile (zmanjšanje navora), popravi sistem za doziranje. Kljub temu se okvara sistema za doziranje kmalu ponovi. Sistem za nizko stopnjo prisile se takoj ponovno aktivira in števec nadaljuje s štetjem od vrednosti, ki jo je zabeležil ob popravilu.

Slika 7

Okvara sistema za doziranje reagenta

Image

12.   Dokazovanje najmanjše sprejemljive koncentracije reagenta CDmin

| 12.1 | Proizvajalec mora pri homologaciji dokazati pravilno vrednost CDmin z izvedbo vročega dela cikla NRTC z reagentom s koncentracijo CDmin. |
| --- | --- |

12.1

Proizvajalec mora pri homologaciji dokazati pravilno vrednost CDmin z izvedbo vročega dela cikla NRTC z reagentom s koncentracijo CDmin.

| 12.2 | Preskus je treba izvesti po ustreznem ciklu oziroma ciklih NCD ali ciklu prekondicioniranja, ki ga določi proizvajalec, pri čemer se omogoči, da se sistem za uravnavanje emisij NOx zaprtega kroga prilagodi kakovosti reagenta s koncentracijo CDmin. |
| --- | --- |

12.2

Preskus je treba izvesti po ustreznem ciklu oziroma ciklih NCD ali ciklu prekondicioniranja, ki ga določi proizvajalec, pri čemer se omogoči, da se sistem za uravnavanje emisij NOx zaprtega kroga prilagodi kakovosti reagenta s koncentracijo CDmin.

| 12.3 | Količina emisij onesnaževal, ki nastanejo pri tem preskusu, mora biti manjša od mejnih vrednosti NOx iz oddelka 7.1.1 te priloge. |
| --- | --- |

12.3

Količina emisij onesnaževal, ki nastanejo pri tem preskusu, mora biti manjša od mejnih vrednosti NOx iz oddelka 7.1.1 te priloge.

Dodatek 2

Zahteve za kontrolno območje za motorje stopnje IV

1.   Kontrolno območje motorja

Kontrolno območje (glej sliko 1) je opredeljeno takole:

razpon vrtilne frekvence: vrtilna frekvenca A do visoke vrtilne frekvence;

pri čemer je:

vrtilna frekvenca A = nizka vrtilna frekvenca + 15 % (visoka vrtilna frekvenca – nizka vrtilna frekvenca).

Uporabita se visoka vrtilna frekvenca in nizka vrtilna frekvenca, kot sta opredeljeni v Prilogi III, ali, če se proizvajalec na podlagi oddelka 1.2.1 Priloge III odloči za uporabo postopka iz Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03, opredelitvi iz odstavkov 2.1.33 in 2.1.37 Pravilnika UN/ECE št. 96, spremembe 03.

Če je izmerjena vrtilna frekvenca motorja A znotraj ± 3 % vrtilne frekvence motorja, kot jo je navedel proizvajalec, se uporabi navedena vrtilna frekvenca. Če katera koli vrtilna frekvenca motorja prekorači dovoljeno odstopanje, se uporabijo izmerjene vrtilne frekvence motorja.

2.   Naslednji pogoji delovanja motorja so izključeni iz preskušanja:

| (a) | točke pod 30 % največjega navora; |
| --- | --- |

(a)

točke pod 30 % največjega navora;

| (b) | točke pod 30 % največje moči. |
| --- | --- |

(b)

točke pod 30 % največje moči.

Proizvajalec lahko zahteva, da tehnična služba med certificiranjem/homologacijo izključi pogoje delovanja iz kontrolnega območja, opredeljenega v oddelkih 1 in 2 tega dodatka. Po pridobitvi pozitivnega mnenja homologacijskega organa lahko tehnična služba to izključitev sprejme, če lahko proizvajalec dokaže, da motor ne more delovati pod takimi pogoji v kateri koli kombinaciji strojev.

Slika 1

Kontrolno območje

Image

---

PRILOGA II

Priloga II k Direktivi 97/68/ES se spremeni:

| 1. | Dodatek 1 se spremeni:






  (a) | naslov oddelka 3 se nadomesti z naslednjim:
  „DOVOD GORIVA PRI DIZELSKIH MOTORJIH“; |
| --- | --- | --- |

1.

Dodatek 1 se spremeni:

(a)

naslov oddelka 3 se nadomesti z naslednjim:

„DOVOD GORIVA PRI DIZELSKIH MOTORJIH“;

| (b) | oddelek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   DOVOD GORIVA PRI BENCINSKIH MOTORJIH (*)
  4.1   Uplinjač: ...
  4.1.1   Blagovna znamka: ...
  4.1.2   Tip: ...
  4.2   Posredno vbrizgavanje – enotočkovno ali večtočkovno: ...
  4.2.1   Blagovna znamka: ...
  4.2.2   Tip: ...
  4.3   Neposredno vbrizgavanje: ...
  4.3.1   Blagovna znamka: ...
  4.3.2   Tip: ...
  4.4   Pretok goriva [v g/h] in razmerje zrak/gorivo pri nazivni vrtilni frekvenci in široko odprti loputi uplinjača:“; |
| --- | --- |

(b)

oddelek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   DOVOD GORIVA PRI BENCINSKIH MOTORJIH (*)

4.1   Uplinjač: ...

4.1.1   Blagovna znamka: ...

4.1.2   Tip: ...

4.2   Posredno vbrizgavanje – enotočkovno ali večtočkovno: ...

4.2.1   Blagovna znamka: ...

4.2.2   Tip: ...

4.3   Neposredno vbrizgavanje: ...

4.3.1   Blagovna znamka: ...

4.3.2   Tip: ...

4.4   Pretok goriva [v g/h] in razmerje zrak/gorivo pri nazivni vrtilni frekvenci in široko odprti loputi uplinjača:“;

| (c) | dodajo se naslednji oddelki 5, 6 in 7:
  „5.   KRMILNI ČASI VENTILOV
  5.1   Največji gib ventilov in koti odpiranja in zapiranja glede na zgornjo mrtvo lego batov ali enakovredni podatki: ...
  5.2.   Referenčno območje in/ali območje nastavitve (1)

  5.3.   Sistem spremenljivih krmilnih časov ventilov (če je primerno in kadar sesalni in/ali izpušni)
  5.3.1   Tip: nepretrgano ali vklop/izklop (1)

  5.3.2   Kot premika odmikačev: ...
  6.   RAZMESTITEV KANALOV
  6.1   Položaj, velikost in število:
  7.   SISTEM VŽIGA
  7.1   Vžigalna tuljava
  7.1.1   Znamke: ...
  7.1.2   Tipi: ...
  7.1.3   Število: ...
  7.2   Vžigalne svečke: ...
  7.2.1   Znamke: ...
  7.2.2   Tipi: ...
  7.3   Magnetni vžigalni sistem: ...
  7.3.1   Znamke: ...
  7.3.2   Tipi: ...
  7.4   Nastavitev vžiga: ...
  7.4.1   Statični predvžig glede na zgornjo mrtvo lego bata [stopinje kota zavrtljaja ročične gredi] ...
  7.4.2   Krivulja predvžiga, če je primerno: ... |
| --- | --- |

(c)

dodajo se naslednji oddelki 5, 6 in 7:

„5.   KRMILNI ČASI VENTILOV

5.1   Največji gib ventilov in koti odpiranja in zapiranja glede na zgornjo mrtvo lego batov ali enakovredni podatki: ...

5.2.   Referenčno območje in/ali območje nastavitve (1)

5.3.   Sistem spremenljivih krmilnih časov ventilov (če je primerno in kadar sesalni in/ali izpušni)

5.3.1   Tip: nepretrgano ali vklop/izklop (1)

5.3.2   Kot premika odmikačev: ...

6.   RAZMESTITEV KANALOV

6.1   Položaj, velikost in število:

7.   SISTEM VŽIGA

7.1   Vžigalna tuljava

7.1.1   Znamke: ...

7.1.2   Tipi: ...

7.1.3   Število: ...

7.2   Vžigalne svečke: ...

7.2.1   Znamke: ...

7.2.2   Tipi: ...

7.3   Magnetni vžigalni sistem: ...

7.3.1   Znamke: ...

7.3.2   Tipi: ...

7.4   Nastavitev vžiga: ...

7.4.1   Statični predvžig glede na zgornjo mrtvo lego bata [stopinje kota zavrtljaja ročične gredi] ...

7.4.2   Krivulja predvžiga, če je primerno: ...

| 2. | Dodatek 2 se spremeni:






  (a) | oddelek 1.8 se nadomesti z naslednjim:
  1.8   Sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov (2): ... |
| --- | --- | --- |

2.

Dodatek 2 se spremeni:

(a)

oddelek 1.8 se nadomesti z naslednjim:

1.8   Sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov (2): ...

| (b) | v preglednici se oddelek 2.2 nadomesti z naslednjim: | „Osnovni motor (3) | Motorji v družini (4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tip motorja | | | | | |
| Število valjev | | | | | |
| Nazivna vrtilna frekvenca (min-1) | | | | | |
| Dovod goriva na gib (mm3) za dizelske motorje, pretok goriva (g/h) za bencinske motorje pri nazivni izhodni moči | | | | | |
| Nazivna izhodna moč (kW) | | | | | |
| Vrtilna frekvenca pri največji moči (min-1) | | | | | |
| Največja izhodna moč (kW) | | | | | |
| Vrtilna frekvenca pri največjem navoru (min-1) | | | | | |
| Dovod goriva na gib (mm3) za dizelske motorje, pretok goriva (g/h) za bencinske motorje pri največjem navoru | | | | | |
| Največji navor (Nm) | | | | | |
| Najmanjša vrtilna frekvenca v prostem teku (min-1) | | | | | |
| Gibna prostornina valjev (v % od osnovnega motorja) | 100 | | | | |

(b)

v preglednici se oddelek 2.2 nadomesti z naslednjim:

„Osnovni motor (3)

Motorji v družini (4)

Tip motorja

Število valjev

Nazivna vrtilna frekvenca (min-1)

Dovod goriva na gib (mm3) za dizelske motorje, pretok goriva (g/h) za bencinske motorje pri nazivni izhodni moči

Nazivna izhodna moč (kW)

Vrtilna frekvenca pri največji moči (min-1)

Največja izhodna moč (kW)

Vrtilna frekvenca pri največjem navoru (min-1)

Dovod goriva na gib (mm3) za dizelske motorje, pretok goriva (g/h) za bencinske motorje pri največjem navoru

Največji navor (Nm)

Najmanjša vrtilna frekvenca v prostem teku (min-1)

Gibna prostornina valjev (v % od osnovnega motorja)

100

---

(1)  Neustrezno črtati.

(2)  Če se ne uporablja, označiti z ‚n.a.‘“;

(3)  Za popolne podatke glej Dodatek 1.

(4)  Za popolne podatke glej Dodatek 3.“

---

PRILOGA III

Priloga III k Direktivi 97/68/ES se spremeni:

| 1. | oddelek 1.2 se nadomesti z naslednjim:
  „1.2   Izbira preskusnega postopka

  Preskus se izvede na motorju, ki je nameščen na preskusno napravo in priključen na dinamometer.
  1.2.1   Preskusni postopki za stopnje I, II, IIIA, IIIB in IV
  Preskus se izvede v skladu s postopkom v tej prilogi ali pa, če se proizvajalec tako odloči, se uporabi preskusni postopek iz Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03.
  Poleg tega se uporabljajo naslednje zahteve:






  (i) | zahteve glede trajnosti iz Dodatka 5 k tej prilogi; |
| --- | --- | --- |

1.

oddelek 1.2 se nadomesti z naslednjim:

„1.2   Izbira preskusnega postopka

Preskus se izvede na motorju, ki je nameščen na preskusno napravo in priključen na dinamometer.

1.2.1   Preskusni postopki za stopnje I, II, IIIA, IIIB in IV

Preskus se izvede v skladu s postopkom v tej prilogi ali pa, če se proizvajalec tako odloči, se uporabi preskusni postopek iz Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03.

Poleg tega se uporabljajo naslednje zahteve:

(i)

zahteve glede trajnosti iz Dodatka 5 k tej prilogi;

| (ii) | določbe o kontrolnem območju motorja iz oddelka 8.6 Priloge I (samo motorji stopnje IV); |
| --- | --- |

(ii)

določbe o kontrolnem območju motorja iz oddelka 8.6 Priloge I (samo motorji stopnje IV);

| (iii) | zahteve glede poročanja o CO2 iz Dodatka 6 te priloge za motorje, preskušene po postopku iz te priloge. Če se motorji preskusijo po postopku iz Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03, se uporablja Dodatek 7 k tej prilogi; |
| --- | --- |

(iii)

zahteve glede poročanja o CO2 iz Dodatka 6 te priloge za motorje, preskušene po postopku iz te priloge. Če se motorji preskusijo po postopku iz Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03, se uporablja Dodatek 7 k tej prilogi;

| (iv) | za motorje, ki se preskušajo v skladu z zahtevami te priloge, se uporablja referenčno gorivo iz Priloge V k tej direktivi. Referenčno gorivo iz Priloge V k tej direktivi se uporablja za motorje, ki se preskušajo v skladu z zahtevami Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03. |
| --- | --- |

(iv)

za motorje, ki se preskušajo v skladu z zahtevami te priloge, se uporablja referenčno gorivo iz Priloge V k tej direktivi. Referenčno gorivo iz Priloge V k tej direktivi se uporablja za motorje, ki se preskušajo v skladu z zahtevami Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03.

| 1.2.1.1 | Če se proizvajalec v skladu z oddelkom 8.6.2 Priloge I odloči, da pri preskušanju motorjev stopenj I, II, IIIA ali IIIB uporabi preskusni postopek iz Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03, se uporabijo preskusni cikli iz oddelka 3.7.1.“; |
| --- | --- |

1.2.1.1

Če se proizvajalec v skladu z oddelkom 8.6.2 Priloge I odloči, da pri preskušanju motorjev stopenj I, II, IIIA ali IIIB uporabi preskusni postopek iz Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03, se uporabijo preskusni cikli iz oddelka 3.7.1.“;

| 2. | Dodatek 5 se nadomesti z naslednjim:

  „Dodatek 5

  Zahteve glede trajnosti

  1.   PREVERJANJE TRAJNOSTI MOTORJEV NA KOMPRESIJSKI VŽIG STOPNJE IIIA IN IIIB
  Ta dodatek velja samo za motorje na kompresijski vžig stopenj IIIA in IIIB.
  1.1   Proizvajalci določijo vrednost faktorja poslabšanja (FP) za vsako s predpisi urejeno onesnaževalo za vse družine motorjev stopenj IIIA in IIIB. Taki faktorji poslabšanja se uporabljajo za homologacijo in preskušanje med proizvodnjo.
  1.1.1   Preskus za določitev faktorjev poslabšanja (FP) se opravi, kot sledi:






  1.1.1.1 | Proizvajalec opravi preskus trajnosti, da se ustvari zadostno število delovnih ur motorja skladno z razporedom preskusov, izbranim na podlagi dobre inženirske prakse, tako da predstavlja delovanje motorja med uporabo glede na značilnosti poslabšanja emisijske učinkovitosti. Obdobje preskusa trajnosti mora biti običajno enakovredno najmanj eni četrtini časa trajnosti emisij (Emission Durability Period – EDP).
  Opravljene delovne ure motorja se lahko pridobijo z delovanjem motorja na dinamometru ali iz dejanskega delovanja stroja. Lahko se uporabijo pospešeni preskusi trajnosti, pri čemer se program kopičenja uporabe izvaja z višjim faktorjem obremenitve, kot je običajno na terenu. Faktor pospeševanja, ki število ur preskušanja trajnosti motorja povezuje z enakim številom ur trajnosti emisij, določi proizvajalec motorja na podlagi dobre inženirske prakse.
  Med izvajanjem preskusov trajnosti se ne sme servisirati ali nadomestiti noben občutljiv sestavni del, razen v okviru rednega vzdrževanja, ki ga priporoča proizvajalec.
  Preskusni motor, podsistemi ali sestavni deli, ki se uporabijo za določitev faktorjev poslabšanja emisij izpušnih plinov za družino motorjev ali za družino motorjev s tehnološko enakovrednim sistemom za uravnavanje emisij, izbere proizvajalec motorja na podlagi dobre inženirske prakse. Merilo za izbiro je, da mora preskusni motor predstavljati lastnosti poslabšanja emisijske učinkovitosti za to družino motorjev, ki bo za pridobitev homologacije uporabil tako dobljene vrednosti faktorjev poslabšanja. Motorji z različnimi premeri valjev in različno gibno prostornino, različno konfiguracijo, različnimi sistemi za krmiljenje pretoka zraka in različnimi sistemi za gorivo se lahko štejejo za enakovredne glede lastnosti poslabšanja emisij, če za tako trditev obstaja razumna tehnična podlaga.
  Uporabijo se lahko vrednosti faktorjev poslabšanja (FP) drugega proizvajalca, če obstaja tehten razlog za upoštevanje tehnološke enakovrednosti glede poslabšanja emisij in če obstajajo dokazi, da so bili preskusi opravljeni skladno z določenimi zahtevami. Preskušanje emisij se opravi skladno s postopki iz te direktive za preskusni motor po začetnem utekanju, vendar pred preskusom kopičenja uporabe, ter ob zaključku časa trajnosti. Preskušanje emisij se lahko opravi tudi v intervalih med preskusom kopičenja uporabe, in se uporabi pri določanju trenda slabšanja. |
| --- | --- | --- |

2.

Dodatek 5 se nadomesti z naslednjim:

„Dodatek 5

Zahteve glede trajnosti

1.   PREVERJANJE TRAJNOSTI MOTORJEV NA KOMPRESIJSKI VŽIG STOPNJE IIIA IN IIIB

Ta dodatek velja samo za motorje na kompresijski vžig stopenj IIIA in IIIB.

1.1   Proizvajalci določijo vrednost faktorja poslabšanja (FP) za vsako s predpisi urejeno onesnaževalo za vse družine motorjev stopenj IIIA in IIIB. Taki faktorji poslabšanja se uporabljajo za homologacijo in preskušanje med proizvodnjo.

1.1.1   Preskus za določitev faktorjev poslabšanja (FP) se opravi, kot sledi:

1.1.1.1

Proizvajalec opravi preskus trajnosti, da se ustvari zadostno število delovnih ur motorja skladno z razporedom preskusov, izbranim na podlagi dobre inženirske prakse, tako da predstavlja delovanje motorja med uporabo glede na značilnosti poslabšanja emisijske učinkovitosti. Obdobje preskusa trajnosti mora biti običajno enakovredno najmanj eni četrtini časa trajnosti emisij (Emission Durability Period – EDP).

Opravljene delovne ure motorja se lahko pridobijo z delovanjem motorja na dinamometru ali iz dejanskega delovanja stroja. Lahko se uporabijo pospešeni preskusi trajnosti, pri čemer se program kopičenja uporabe izvaja z višjim faktorjem obremenitve, kot je običajno na terenu. Faktor pospeševanja, ki število ur preskušanja trajnosti motorja povezuje z enakim številom ur trajnosti emisij, določi proizvajalec motorja na podlagi dobre inženirske prakse.

Med izvajanjem preskusov trajnosti se ne sme servisirati ali nadomestiti noben občutljiv sestavni del, razen v okviru rednega vzdrževanja, ki ga priporoča proizvajalec.

Preskusni motor, podsistemi ali sestavni deli, ki se uporabijo za določitev faktorjev poslabšanja emisij izpušnih plinov za družino motorjev ali za družino motorjev s tehnološko enakovrednim sistemom za uravnavanje emisij, izbere proizvajalec motorja na podlagi dobre inženirske prakse. Merilo za izbiro je, da mora preskusni motor predstavljati lastnosti poslabšanja emisijske učinkovitosti za to družino motorjev, ki bo za pridobitev homologacije uporabil tako dobljene vrednosti faktorjev poslabšanja. Motorji z različnimi premeri valjev in različno gibno prostornino, različno konfiguracijo, različnimi sistemi za krmiljenje pretoka zraka in različnimi sistemi za gorivo se lahko štejejo za enakovredne glede lastnosti poslabšanja emisij, če za tako trditev obstaja razumna tehnična podlaga.

Uporabijo se lahko vrednosti faktorjev poslabšanja (FP) drugega proizvajalca, če obstaja tehten razlog za upoštevanje tehnološke enakovrednosti glede poslabšanja emisij in če obstajajo dokazi, da so bili preskusi opravljeni skladno z določenimi zahtevami. Preskušanje emisij se opravi skladno s postopki iz te direktive za preskusni motor po začetnem utekanju, vendar pred preskusom kopičenja uporabe, ter ob zaključku časa trajnosti. Preskušanje emisij se lahko opravi tudi v intervalih med preskusom kopičenja uporabe, in se uporabi pri določanju trenda slabšanja.

| 1.1.1.2 | Preskusov kopičenja uporabe ali preskusov emisij, opravljenih zaradi določitve slabšanja, ni treba opraviti v prisotnosti homologacijskega organa. |
| --- | --- |

1.1.1.2

Preskusov kopičenja uporabe ali preskusov emisij, opravljenih zaradi določitve slabšanja, ni treba opraviti v prisotnosti homologacijskega organa.

| 1.1.1.3 | Določitev vrednosti faktorjev poslabšanja (FP) iz preskusov trajnosti
  Aditivni faktor poslabšanja (FP) je vrednost, ki se dobi, če se vrednost emisij, ki je določena na koncu časa trajnosti emisij (EDP), zmanjša za vrednost emisij, določeno na začetku časa trajnosti emisij (EDP).
  Multiplikativni faktor poslabšanja se dobi, če se vrednost emisij, določena na koncu časa trajanja emisij, deli z vrednostjo emisij, zabeleženo na začetku časa trajanja emisij.
  Vrednosti faktorjev poslabšanja se določijo za vsako onesnaževalo, zajeto v zakonodaji. Pri določanju vrednosti faktorja poslabšanja v zvezi s standardom NOx + HC se aditivni faktor poslabšanja določi na podlagi vsote onesnaževal ne glede na to, da negativno poslabšanje za eno onesnaževalo ne sproži nujno tudi poslabšanja drugega onesnaževala. Za multiplikativni faktor poslabšanja NOx + HC se določijo ločeni faktorji poslabšanja za HC in za NOx in se ločeno uporabijo pri izračunavanju stopenj emisij iz rezultata preskusa emisij, preden se dobljene poslabšane vrednosti NOx in HC kombinirajo in uporabijo pri ugotavljanju skladnosti s standardom.
  Kadar se preskus ne opravi za celoten čas trajanja emisij, se vrednosti emisij na koncu časa trajanja emisij določijo z ekstrapolacijo trenda poslabšanja emisij za preskusno obdobje na celoten čas trajanja emisij.
  Če so se rezultati preskušanja emisij redno beležili med opravljanjem preskusov trajnosti delovanja, se za določitev stopnje emisij na koncu časa trajanja emisij uporabijo standardne tehnike za statistično obdelavo podatkov, ki temeljijo na dobri praksi; preskušanje statističnih značilnosti se uporabi pri določanju končnih vrednosti emisij.
  Če so izračunani rezultati za multiplikativni faktor poslabšanja manjši od 1,00 ali manjši od 0,00 za aditivni faktor poslabšanja, je faktor poslabšanja 1,0 oziroma 0,00. |
| --- | --- |

1.1.1.3

Določitev vrednosti faktorjev poslabšanja (FP) iz preskusov trajnosti

Aditivni faktor poslabšanja (FP) je vrednost, ki se dobi, če se vrednost emisij, ki je določena na koncu časa trajnosti emisij (EDP), zmanjša za vrednost emisij, določeno na začetku časa trajnosti emisij (EDP).

Multiplikativni faktor poslabšanja se dobi, če se vrednost emisij, določena na koncu časa trajanja emisij, deli z vrednostjo emisij, zabeleženo na začetku časa trajanja emisij.

Vrednosti faktorjev poslabšanja se določijo za vsako onesnaževalo, zajeto v zakonodaji. Pri določanju vrednosti faktorja poslabšanja v zvezi s standardom NOx + HC se aditivni faktor poslabšanja določi na podlagi vsote onesnaževal ne glede na to, da negativno poslabšanje za eno onesnaževalo ne sproži nujno tudi poslabšanja drugega onesnaževala. Za multiplikativni faktor poslabšanja NOx + HC se določijo ločeni faktorji poslabšanja za HC in za NOx in se ločeno uporabijo pri izračunavanju stopenj emisij iz rezultata preskusa emisij, preden se dobljene poslabšane vrednosti NOx in HC kombinirajo in uporabijo pri ugotavljanju skladnosti s standardom.

Kadar se preskus ne opravi za celoten čas trajanja emisij, se vrednosti emisij na koncu časa trajanja emisij določijo z ekstrapolacijo trenda poslabšanja emisij za preskusno obdobje na celoten čas trajanja emisij.

Če so se rezultati preskušanja emisij redno beležili med opravljanjem preskusov trajnosti delovanja, se za določitev stopnje emisij na koncu časa trajanja emisij uporabijo standardne tehnike za statistično obdelavo podatkov, ki temeljijo na dobri praksi; preskušanje statističnih značilnosti se uporabi pri določanju končnih vrednosti emisij.

Če so izračunani rezultati za multiplikativni faktor poslabšanja manjši od 1,00 ali manjši od 0,00 za aditivni faktor poslabšanja, je faktor poslabšanja 1,0 oziroma 0,00.

| 1.1.1.4 | Proizvajalec lahko s soglasjem homologacijskega organa uporabi vrednosti faktorjev poslabšanja iz rezultatov preskusov trajnosti, ki so bili opravljeni zaradi pridobitve ustreznih potrdil za motorje na kompresijski vžig za težka gospodarska vozila. To se dovoli, če obstaja tehnološka enakovrednost med preskusnimi motorji za cestna vozila in družinami motorjev za necestne premične stroje glede uporabe vrednosti faktorjev poslabšanja za pridobitev homologacije. Vrednosti faktorjev poslabšanja, dobljene iz rezultatov preskusov trajnosti emisij za motorje cestnih vozil, je treba izračunati na podlagi vrednosti časa trajanj emisij iz oddelka 3. |
| --- | --- |

1.1.1.4

Proizvajalec lahko s soglasjem homologacijskega organa uporabi vrednosti faktorjev poslabšanja iz rezultatov preskusov trajnosti, ki so bili opravljeni zaradi pridobitve ustreznih potrdil za motorje na kompresijski vžig za težka gospodarska vozila. To se dovoli, če obstaja tehnološka enakovrednost med preskusnimi motorji za cestna vozila in družinami motorjev za necestne premične stroje glede uporabe vrednosti faktorjev poslabšanja za pridobitev homologacije. Vrednosti faktorjev poslabšanja, dobljene iz rezultatov preskusov trajnosti emisij za motorje cestnih vozil, je treba izračunati na podlagi vrednosti časa trajanj emisij iz oddelka 3.

| 1.1.1.5 | Če družina motorjev uporablja znano tehnologijo, se lahko uporabi analiza na podlagi dobre inženirske prakse namesto preskusov za določitev faktorja poslabšanja za to družino motorjev, če to odobri homologacijski organ. |
| --- | --- |

1.1.1.5

Če družina motorjev uporablja znano tehnologijo, se lahko uporabi analiza na podlagi dobre inženirske prakse namesto preskusov za določitev faktorja poslabšanja za to družino motorjev, če to odobri homologacijski organ.

1.2   Podatki o faktorjih poslabšanja in prošnje za homologacijo

1.2.1   Aditivni faktorji poslabšanja se navedejo posebej za vsako onesnaževalo v vlogi za homologacijo za družino motorjev, za motorje na kompresijski vžig, ki ne uporabljajo naprav za naknadno obdelavo izpušnih plinov.

1.2.2   Multiplikativni faktorji poslabšanja se v vlogi za homologacijo za družino motorjev določijo za vsako onesnaževalo, za motorje na kompresijski vžig, ki uporabljajo naprave za naknadno obdelavo izpušnih plinov.

1.2.3   Proizvajalec homologacijskemu organu na zahtevo posreduje podatke, ki potrjujejo vrednosti faktorjev poslabšanja. Ti podatki običajno zajemajo rezultate preskusov emisij, časovni potek programa kopičenja uporabe, postopke vzdrževanja skupaj s podatki, ki podpirajo inženirsko presojo tehnološke enakovrednosti, če je to potrebno.

2.   PREVERJANJE TRAJNOSTI MOTORJEV NA KOMPRESIJSKI VŽIG STOPNJE IV

2.1   Splošno

2.1.1   Ta dodatek velja samo za motorje na kompresijski vžig stopnje IV. Na zahtevo proizvajalca se lahko namesto zahtev iz oddelka 1 tega dodatka uporablja tudi za motorje na kompresijski vžig stopenj IIIA in IIIB.

2.1.2   V tem oddelku 2 so navedeni postopki za izbiro motorjev, ki se preskusijo po programu kopičenja uporabe za ugotavljanje faktorjev poslabšanja za homologacijo motorjev stopnje IV in presojanje skladnosti proizvodnje. Faktorji poslabšanja se uporabijo v skladu z odstavkom 2.4.7 za emisije, izmerjene v skladu s Prilogo III k tej direktivi.

2.1.3   Preskusi kopičenja uporabe ali preskusi emisij, opravljeni zaradi določitve slabšanja, se ne smejo opraviti v prisotnosti homologacijskega organa.

2.1.4   V tem oddelku 2 so navedena tudi z emisijami povezana in z emisijami nepovezana navodila za vzdrževanje, ki jih je treba ali se lahko uporabljajo za motorje, na katerih se izvaja program kopičenja uporabe. Takšno vzdrževanje mora biti v skladu s posegi vzdrževanja, ki se izvajajo na motorjih v prometu, in se sporoči lastnikom novih motorjev.

2.1.5   Na zahtevo proizvajalca homologacijski organ lahko dovoli uporabo faktorjev poslabšanja, ki so bili določeni s pomočjo nadomestnih postopkov in ne postopkov iz oddelkov 2.4.1 do 2.4.5. V tem primeru mora proizvajalec homologacijskemu organu dokazati, da uporabljeni nadomestni postopki niso nič manj strogi kot postopki iz oddelkov 2.4.1 do 2.4.5.

2.2   Opredelitev pojmov

Uporabljajo se za oddelek 2 Dodatka 5.

2.2.1   ‚Cikel staranja‘ pomeni delovanje stroja ali motorja (hitrost, obremenitev, moč) v obdobju kopičenja uporabe;

2.2.2   ‚kritični sestavni deli, povezani z emisijami‘ pomenijo naslednje sestavne dele, ki so predvsem namenjeni uravnavanju emisij: vsi sistemi za naknadno obdelavo izpušnih plinov, elektronska krmilna enota motorja ter povezani senzorji in stikala ter sistem za vračanje izpušnih plinov, vključno z vsemi povezanimi filtri, hladilniki, nadzornimi ventili in cevmi;

2.2.3   ‚kritično vzdrževanje, povezano z emisijami‘ pomeni vzdrževanje, ki se izvaja na kritičnih sestavnih delih, povezanih z emisijami;

2.2.4   ‚vzdrževanje, povezano z emisijami‘ pomeni vzdrževanje, ki znatno vpliva na emisije ali bo verjetno vplivalo na poslabšanje emisij iz vozila ali motorja pri običajni uporabi;

2.2.5   ‚družina motorjev glede na sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov‘ pomeni proizvajalčevo razvrstitev motorjev, ki so skladni z opredelitvijo pojma družine motorjev, vendar so še naprej razvrščeni v družino družin motorjev, ki uporabljajo podobne sisteme za naknadno obdelavo izpušnih plinov;

2.2.6   ‚vzdrževanje, nepovezano z emisijami‘ pomeni vzdrževanje, ki znatno ne vpliva na emisije in nima trajnega učinka na poslabšanje emisij iz stroja ali motorja pri običajni uporabi, ko je poseg vzdrževanja opravljen;

2.2.7   ‚program kopičenja uporabe‘ pomeni cikel staranja in obdobje kopičenja uporabe za določanje faktorjev poslabšanja za družino motorjev glede na sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov.

2.3   Izbira motorjev za ugotavljanje faktorjev poslabšanja časa trajnosti emisij

2.3.1   Motorji za preskus emisij, da se ugotovijo faktorji poslabšanja časa trajnosti emisij, se izberejo iz družine motorjev, ki je opredeljena v oddelku 6 Priloge I k tej direktivi.

2.3.2   Motorje iz drugih družin motorjev je mogoče vključiti v družine na podlagi tipa sistema za naknadno obdelavo izpušnih plinov, ki ga motor uporablja. Da je mogoče motorje z različnimi nastavitvami valjev, vendar z enakimi tehničnimi specifikacijami in enako namestitvijo sistemov za naknadno obdelavo izpušnih plinov uvrstiti v isto družino motorjev s sistemom za naknadno obdelavo motorja, mora proizvajalec homologacijskemu organu predložiti podatke, ki dokazujejo, da je zmanjšanje emisij teh sistemov motorjev podobno.

2.3.3   Proizvajalec motorja izbere en motor, ki predstavlja družino motorjev glede na sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov, kot je določeno v skladu z odstavkom 2.3.2, za preskušanje po programu kopičenja uporabe iz odstavka 2.4.2 in to sporoči homologacijskemu organu pred začetkom kakršnih koli preskusov.

2.3.3.1   Če homologacijski organ odloči, da najslabšo raven emisij družine motorjev glede na sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov bolje predstavlja kak drug motor, potem motor za preskus skupaj izbereta homologacijski organ in proizvajalec motorja.

2.4   Ugotavljanje faktorjev poslabšanja časa trajnosti emisij

2.4.1   Splošno

Faktorji poslabšanja se za družino motorjev glede na sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov določijo z izbranimi motorji na podlagi programa kopičenja uporabe, ki vključuje redno preskušanje za plinaste emisije in emisije delcev v preskusih NRSC in NRTC.

2.4.2   Program kopičenja uporabe

Če proizvajalec tako odloči, se programi kopičenja uporabe lahko izvajajo tako, da se s strojem, opremljenim z izbranim motorjem, izvede program ‚kopičenja uporabe‘ ali program ‚kopičenja uporabe z dinamometrom‘.

2.4.2.1   Kopičenje uporabe in kopičenje uporabe z dinamometrom

| 2.4.2.1.1 | Proizvajalec v skladu z dobro inženirsko prakso določi obliko in trajanje kopičenja uporabe in cikla staranja za motorje. |
| --- | --- |

2.4.2.1.1

Proizvajalec v skladu z dobro inženirsko prakso določi obliko in trajanje kopičenja uporabe in cikla staranja za motorje.

| 2.4.2.1.2 | Proizvajalec določi preskusne točke, na katerih se izmerijo plinaste emisije in emisije delcev v ciklih NRTC in NRSC po vročem zagonu. Preskusne točke morajo biti najmanj tri; ena na začetku, druga približno na sredini in zadnja na koncu programa kopičenja uporabe. |
| --- | --- |

2.4.2.1.2

Proizvajalec določi preskusne točke, na katerih se izmerijo plinaste emisije in emisije delcev v ciklih NRTC in NRSC po vročem zagonu. Preskusne točke morajo biti najmanj tri; ena na začetku, druga približno na sredini in zadnja na koncu programa kopičenja uporabe.

| 2.4.2.1.3 | Vrednosti emisij na začetni točki in na koncu časa trajnosti emisij, izračunane v skladu z odstavkom 2.4.5.2, morajo biti v okviru mejnih vrednosti, ki se uporabljajo za družino motorjev, posamezni rezultati emisij iz preskusnih točk pa lahko presegajo te mejne vrednosti. |
| --- | --- |

2.4.2.1.3

Vrednosti emisij na začetni točki in na koncu časa trajnosti emisij, izračunane v skladu z odstavkom 2.4.5.2, morajo biti v okviru mejnih vrednosti, ki se uporabljajo za družino motorjev, posamezni rezultati emisij iz preskusnih točk pa lahko presegajo te mejne vrednosti.

| 2.4.2.1.4 | Na zahtevo proizvajalca in s soglasjem homologacijskega organa se na vsaki preskusni točki izvede samo en preskusni cikel (cikel NRTC ali NRSC po vročem zagonu), drug preskusni cikel pa se izvede le na začetku in na koncu programa kopičenja uporabe. |
| --- | --- |

2.4.2.1.4

Na zahtevo proizvajalca in s soglasjem homologacijskega organa se na vsaki preskusni točki izvede samo en preskusni cikel (cikel NRTC ali NRSC po vročem zagonu), drug preskusni cikel pa se izvede le na začetku in na koncu programa kopičenja uporabe.

| 2.4.2.1.5 | Pri motorjih s stalno vrtilno frekvenco se za motorje pod 19 kW, motorje nad 560 kW, motorje namenjene za uporabo v plovilih, ki plujejo po celinskih plovnih poteh, in motorje za pogon vagonov in lokomotiv v vsaki preskusni točki izvede samo cikel NRSC. |
| --- | --- |

2.4.2.1.5

Pri motorjih s stalno vrtilno frekvenco se za motorje pod 19 kW, motorje nad 560 kW, motorje namenjene za uporabo v plovilih, ki plujejo po celinskih plovnih poteh, in motorje za pogon vagonov in lokomotiv v vsaki preskusni točki izvede samo cikel NRSC.

| 2.4.2.1.6 | Programi kopičenja uporabe so lahko za različne družine motorjev glede na sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov različni. |
| --- | --- |

2.4.2.1.6

Programi kopičenja uporabe so lahko za različne družine motorjev glede na sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov različni.

| 2.4.2.1.7 | Programi kopičenja uporabe so lahko krajši kot čas trajnosti emisij, vendar ne smejo biti krajši od ene četrtine ustreznega časa trajnosti emisij iz oddelka 3 tega dodatka. |
| --- | --- |

2.4.2.1.7

Programi kopičenja uporabe so lahko krajši kot čas trajnosti emisij, vendar ne smejo biti krajši od ene četrtine ustreznega časa trajnosti emisij iz oddelka 3 tega dodatka.

| 2.4.2.1.8 | Pospešeno staranje je dovoljeno, če se program kopičenja uporabe prilagodi na podlagi porabe goriva. Prilagoditev temelji na razmerju med običajno porabo goriva med uporabo in porabo goriva za cikel staranja, pri čemer poraba goriva za cikel staranja ne sme presegati običajne porabe goriva med uporabo za več kot 30 %. |
| --- | --- |

2.4.2.1.8

Pospešeno staranje je dovoljeno, če se program kopičenja uporabe prilagodi na podlagi porabe goriva. Prilagoditev temelji na razmerju med običajno porabo goriva med uporabo in porabo goriva za cikel staranja, pri čemer poraba goriva za cikel staranja ne sme presegati običajne porabe goriva med uporabo za več kot 30 %.

| 2.4.2.1.9 | Na zahtevo proizvajalca, in če se s tem strinja homologacijski organ, se lahko dovolijo nadomestne metode pospešenega staranja. |
| --- | --- |

2.4.2.1.9

Na zahtevo proizvajalca, in če se s tem strinja homologacijski organ, se lahko dovolijo nadomestne metode pospešenega staranja.

| 2.4.2.1.10 | Program kopičenja uporabe mora biti natančno opisan v vlogi za homologacijo, homologacijskemu organu pa ga je treba predložiti pred začetkom kakršnih koli preskusov. |
| --- | --- |

2.4.2.1.10

Program kopičenja uporabe mora biti natančno opisan v vlogi za homologacijo, homologacijskemu organu pa ga je treba predložiti pred začetkom kakršnih koli preskusov.

2.4.2.2   Če homologacijski organ odloči, da je treba med točkami, ki jih je izbral proizvajalec, izvesti dodatne meritve, o tem obvesti proizvajalca. Proizvajalec pripravi revidiran program kopičenja uporabe, s katerim se mora strinjati homologacijski organ.

2.4.3   Preskušanje motorja

2.4.3.1   Stabilizacija sistema motorja

| 2.4.3.1.1 | Proizvajalec za vsako družino motorjev glede na sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov določi število ur delovanja stroja ali motorja, po preteku katerih se delovanje sistema za naknadno obdelavo motorja stabilizira. Če homologacijski organ tako zahteva, mora proizvajalec predložiti podatke in analize, ki jih je uporabil pri tej določitvi. Proizvajalec se lahko odloči tudi, da motor ali stroj deluje 60–125 ur ali enakovreden čas med ciklom staranja, da se sistem za naknadno obdelavo motorja stabilizira. |
| --- | --- |

2.4.3.1.1

Proizvajalec za vsako družino motorjev glede na sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov določi število ur delovanja stroja ali motorja, po preteku katerih se delovanje sistema za naknadno obdelavo motorja stabilizira. Če homologacijski organ tako zahteva, mora proizvajalec predložiti podatke in analize, ki jih je uporabil pri tej določitvi. Proizvajalec se lahko odloči tudi, da motor ali stroj deluje 60–125 ur ali enakovreden čas med ciklom staranja, da se sistem za naknadno obdelavo motorja stabilizira.

| 2.4.3.1.2 | Konec stabilizacijskega obdobja, določenega v oddelku 2.4.3.1.1, se šteje kot začetek programa kopičenja uporabe. |
| --- | --- |

2.4.3.1.2

Konec stabilizacijskega obdobja, določenega v oddelku 2.4.3.1.1, se šteje kot začetek programa kopičenja uporabe.

2.4.3.2   Preskus kopičenja uporabe

| 2.4.3.2.1 | Po stabilizaciji se motor spusti skozi program kopičenja uporabe, ki ga izbere proizvajalec, kot je opisano v oddelku 2.3.2. Motor se v rednih intervalih v programu kopičenja uporabe, ki jih določi proizvajalec, in na mestih, kjer je to primerno, kar določi tudi homologacijski organ, v skladu z oddelkom 2.4.2.2, preskusi za plinaste emisije in emisije delcev v ciklih NRTC in NRSC po vročem zagonu.
  Proizvajalec lahko po želji izmeri emisije onesnaževal pred sistemom za naknadno obdelavo, ločeno od emisij onesnaževal po sistemu za naknadno obdelavo.
  V skladu z oddelkom 2.4.2.1.4, če je bilo dogovorjeno, da se na vsaki preskusni točki izvede le en preskusni cikel (NRTC ali NRSC po vročem zagonu), se mora drugi preskusni cikel (NRTC ali NRSC po vročem zagonu) izvesti na začetku in na koncu programa kopičenja uporabe.
  V skladu z oddelkom 2.4.2.1.5 se za motorje s stalno vrtilno frekvenco, motorje pod 19 kW, motorje nad 560 kW, motorje, namenjene za uporabo v plovilih, ki plujejo po celinskih plovnih poteh, in motorje za pogon vagonov in lokomotiv v vsaki preskusni točki izvede samo cikel NRSC. |
| --- | --- |

2.4.3.2.1

Po stabilizaciji se motor spusti skozi program kopičenja uporabe, ki ga izbere proizvajalec, kot je opisano v oddelku 2.3.2. Motor se v rednih intervalih v programu kopičenja uporabe, ki jih določi proizvajalec, in na mestih, kjer je to primerno, kar določi tudi homologacijski organ, v skladu z oddelkom 2.4.2.2, preskusi za plinaste emisije in emisije delcev v ciklih NRTC in NRSC po vročem zagonu.

Proizvajalec lahko po želji izmeri emisije onesnaževal pred sistemom za naknadno obdelavo, ločeno od emisij onesnaževal po sistemu za naknadno obdelavo.

V skladu z oddelkom 2.4.2.1.4, če je bilo dogovorjeno, da se na vsaki preskusni točki izvede le en preskusni cikel (NRTC ali NRSC po vročem zagonu), se mora drugi preskusni cikel (NRTC ali NRSC po vročem zagonu) izvesti na začetku in na koncu programa kopičenja uporabe.

V skladu z oddelkom 2.4.2.1.5 se za motorje s stalno vrtilno frekvenco, motorje pod 19 kW, motorje nad 560 kW, motorje, namenjene za uporabo v plovilih, ki plujejo po celinskih plovnih poteh, in motorje za pogon vagonov in lokomotiv v vsaki preskusni točki izvede samo cikel NRSC.

| 2.4.3.2.2 | Med programom kopičenja uporabe se vzdrževanje motorja izvaja v skladu z oddelkom 2.5. |
| --- | --- |

2.4.3.2.2

Med programom kopičenja uporabe se vzdrževanje motorja izvaja v skladu z oddelkom 2.5.

| 2.4.3.2.3 | Na motorju ali stroju je med programom kopičenja uporabe mogoče opraviti nenačrtovane posege vzdrževanja, na primer, če je proizvajalčev običajni diagnostični sistem odkril težavo, ki bi upravljavca stroja obvestila, da je prišlo do napake. |
| --- | --- |

2.4.3.2.3

Na motorju ali stroju je med programom kopičenja uporabe mogoče opraviti nenačrtovane posege vzdrževanja, na primer, če je proizvajalčev običajni diagnostični sistem odkril težavo, ki bi upravljavca stroja obvestila, da je prišlo do napake.

2.4.4   Poročanje

2.4.4.1   Rezultati vseh preskusov emisij (NRTC in NRSC po vročem zagonu), ki se izvedejo med programom kopičenja uporabe, morajo biti na razpolago homologacijskemu organu. Če se kateri koli preskus razveljavi, mora proizvajalec predložiti pojasnilo, zakaj ga je razveljavil. V tem primeru se v roku 100 ur kopičenja uporabe izvede dodatna serija preskusov emisij.

2.4.4.2   Proizvajalec beleži podatke v zvezi z vsemi preskusi emisij in posegi vzdrževanja, ki jih je izvedel na motorju med programom kopičenja uporabe. Te podatke predloži homologacijskemu organu skupaj z rezultati preskusov emisij, ki jih izvede v programu kopičenja uporabe.

2.4.5   Določitev faktorjev poslabšanja

2.4.5.1   Za vsako onesnaževalo, izmerjeno v ciklih NRTC in NRSC po vročem zagonu na vsaki preskusni točki, se v programu kopičenja uporabe na podlagi vseh rezultatov preskusov izvede ‚najboljša‘ analiza linearne regresije. Rezultati vsakega preskusa za vsako onesnaževalo se izrazijo na enako število decimalnih mest, kot je mejna vrednost za zadevno onesnaževalo, ki se uporablja za družino motorjev, plus eno dodatno decimalno mesto.

Če se v skladu z oddelkom 2.4.2.1.4 ali oddelkom 2.4.2.1.5 na vsaki preskusni točki izvede le en preskusni cikel (NRTC ali NRSC po vročem zagonu), se regresijska analiza opravi le na podlagi rezultatov preskusov preskusnega cikla, izvedenega na vsaki preskusni točki.

Na zahtevo proizvajalca in s predhodno odobritvijo homologacijskega organa se lahko dovoli nelinearna regresija.

2.4.5.2   Vrednosti emisij za vsako onesnaževalo na začetku programa kopičenja uporabe in na koncu časa trajnosti emisij, ki veljajo za motor v preskušanju, se izračunajo po regresijski enačbi. Če je program kopičenja uporabe krajši od časa trajnosti emisij, se vrednosti emisij na koncu časa trajnosti emisij izračunajo z ekstrapolacijo regresijske enačbe, kot je določeno v oddelku 2.4.5.1.

Če se vrednosti emisij uporabljajo za družine motorjev v isti družini motorjev s sistemom za naknadno obdelavo, vendar z različnimi časi trajnosti emisij, se vrednosti emisij na koncu časa trajnosti emisij za vsak čas trajnosti emisij preračunajo z ekstrapolacijo ali interpolacijo regresijske enačbe, kot je določeno v oddelku 2.4.5.1.

2.4.5.3   Faktor poslabšanja (FP) za vsako onesnaževalo se določi kot razmerje med uporabljenimi vrednostmi emisij na koncu časa trajnosti emisij in vrednostmi emisij na začetku programa kopičenja uporabe (multiplikativni faktor poslabšanja).

Na zahtevo proizvajalca in s predhodno odobritvijo homologacijskega organa se lahko za vsako onesnaževalo uporabi aditivni faktor poslabšanja. Aditivni faktor poslabšanja je opredeljen kot razlika med izračunanimi vrednostmi emisij na koncu časa trajnosti emisij in vrednostmi emisij na začetku programa kopičenja uporabe.

Primer določitve faktorjev poslabšanja z uporabo linearne regresije je prikazan na sliki 1 za emisije NOx.

Mešanje multiplikativnih in aditivnih faktorjev poslabšanja znotraj enega sklopa onesnaževal ni dovoljeno.

Če je rezultat izračuna pri multiplikativnem faktorju poslabšanja manj kot 1,00, je faktor poslabšanja 1,0, če je rezultat izračuna pri aditivnem faktorju poslabšanja manj kot 0,00, pa je faktor poslabšanja 0,00.

Če je bilo v skladu z oddelkom 2.4.2.1.4 dogovorjeno, da se na vsaki preskusni točki izvede le en preskusni cikel (NRTC ali NRSC po vročem zagonu) ter drugi preskusni cikel (NRTC ali NRSC po vročem zagonu) le na začetku in na koncu programa kopičenja uporabe, se lahko faktor poslabšanja, izračunan za preskusni cikel, ki je bil izveden na vsaki preskusni točki, uporabi tudi za drugi preskusni cikel.

Slika 1

Primer določitve faktorjev poslabšanja

Image

2.4.6   Določeni faktorji poslabšanja

2.4.6.1   Namesto uporabe programa kopičenja uporabe za določitev faktorjev poslabšanja se lahko proizvajalci motorjev odločijo za uporabo naslednjih določenih multiplikativnih faktorjev poslabšanja:

| Preskusni cikel | CO | HC | NOx | PM |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NRTC | 1,3 | 1,3 | 1,15 | 1,05 |
| NRSC | 1,3 | 1,3 | 1,15 | 1,05 |

Preskusni cikel

CO

HC

NOx

PM

NRTC

1,3

1,3

1,15

1,05

NRSC

1,3

1,3

1,15

1,05

Določeni aditivni faktorji poslabšanja niso navedeni. Določenih multiplikativnih faktorjev poslabšanja ni dovoljeno spreminjati v aditivne faktorje poslabšanja.

Če se uporabljajo določeni faktorji poslabšanja, mora proizvajalec homologacijskemu organu predložiti trdne dokaze, da se lahko razumno pričakuje, da imajo sestavni deli uravnavanja emisij trajnost emisij, povezano z navedenimi faktorji poslabšanja. Ti dokazi lahko temeljijo na analizi konstrukcije ali preskusov ali kombinaciji obeh.

2.4.7   Uporaba faktorjev poslabšanja

2.4.7.1   Motorji morajo izpolnjevati zadevne mejne vrednosti emisij za vsako onesnaževalo, ki se uporablja za družino motorjev, po uporabi faktorjev poslabšanja pri rezultatu preskusa, izmerjenega v skladu s Prilogo III (specifične utežene emisije posameznega cikla za delce in vsak posamezni plin). Glede na vrsto faktorja poslabšanja (FP) se uporabljajo naslednje določbe:

| — | multiplikativni: (specifične utežene emisije posameznega cikla) * FP ≤ mejna vrednost emisij, |
| --- | --- |

—

multiplikativni: (specifične utežene emisije posameznega cikla) * FP ≤ mejna vrednost emisij,

| — | aditivni: (specifične utežene emisije posameznega cikla) + FP ≤ mejna vrednost emisij |
| --- | --- |

—

aditivni: (specifične utežene emisije posameznega cikla) + FP ≤ mejna vrednost emisij

Če se proizvajalec na podlagi oddelka 1.2.1 te priloge odloči za uporabo postopka iz Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03, specifične utežene emisije posameznega cikla lahko vključujejo prilagoditev za nepogosto regeneracijo (kjer je primerno).

2.4.7.2   Za multiplikativni faktor poslabšanja NOx + HC se določijo ločeni faktorji poslabšanja za HC in za NOx in se ločeno uporabijo pri izračunavanju stopenj emisij iz rezultata preskusa emisij, preden se dobljene poslabšane vrednosti NOx in HC kombinirajo in uporabijo pri ugotavljanju skladnosti z mejno vednostjo emisij.

2.4.7.3   Proizvajalec se lahko odloči, da prenese faktorje poslabšanja, določene za družino motorjev glede na sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov, na sistem motorja, ki ne spada v isto kategorijo družine motorjev glede na sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov. V takih primerih mora proizvajalec homologacijskemu organu dokazati, da imata sistem motorja, za katerega je bila družina motorjev glede na sistem za naknadno obdelavo izpušnih plinov prvotno preskušena, in sistem motorja, na katerega se faktorji poslabšanja prenašajo, podobne tehnične specifikacije in zahteve v zvezi z namestitvijo na stroj ter da so emisije takšnega motorja ali sistema motorja podobne.

Če se faktorji poslabšanja prenašajo na sistem motorja z drugačnim časom trajnosti emisij, se faktorji poslabšanja za zadevni čas trajnosti emisij preračunajo z ekstrapolacijo ali interpolacijo regresijske enačbe, kot je določeno v oddelku 2.4.5.1.

2.4.7.4   Faktorji poslabšanja za vsako onesnaževalo na ustreznih preskusnih ciklih se zabeležijo v dokument o rezultatih, določen v Dodatku 1 k Prilogi VII.

2.4.8   Preverjanje skladnosti proizvodnje

2.4.8.1   Skladnost proizvodnje za spoštovanje emisij se preverja na podlagi oddelka 5 Priloge I.

2.4.8.2   Med izvajanjem homologacijskega preskusa lahko proizvajalec po želji hkrati izmeri emisije onesnaževal pred sistemi za naknadno obdelavo. Pri tem lahko proizvajalec razvije neformalen faktor poslabšanja, ki je ločen za motor in za sistem za naknadno obdelavo, ki ga lahko uporabi kot pomoč za dokončanje revidiranja proizvodne linije.

2.4.8.3   Za namene homologacije se v dokument o rezultatih, določen v Dodatku 1 k Prilogi VII, zabeležijo samo faktorji poslabšanja, določeni v skladu z odstavkom 2.4.5 ali 2.4.6.

2.5   Vzdrževanje

Za namene programa kopičenja uporabe je treba vzdrževanje izvajati v skladu z navodili proizvajalca za servisiranje in vzdrževanje.

2.5.1   Načrtovani posegi vzdrževanja, povezani z emisijami

2.5.1.1   Načrtovane posege vzdrževanja med delovanjem motorja, povezane z emisijami, za izvajanje programa kopičenja uporabe je treba izvajati v enakih intervalih, kot je navedeno v proizvajalčevih navodilih za vzdrževanje, namenjenih lastnikom stroja ali motorja. Ta razpored vzdrževanja je mogoče med programom kopičenja uporabe po potrebi posodobiti, pod pogojem, da se iz razporeda vzdrževanja ne izbriše noben del vzdrževanja, potem ko je ta del vzdrževanja že bil izveden na preskusnem motorju.

2.5.1.2   Proizvajalec motorja za program kopičenja uporabe navede prilagoditev, čiščenje in vzdrževanje (če je to potrebno) ter predvideno zamenjavo naslednjih postavk:

| — | filtrov in hladilnikov v sistemu vračanja izpušnih plinov, |
| --- | --- |

—

filtrov in hladilnikov v sistemu vračanja izpušnih plinov,

| — | prezračevalnega ventila pozitivnega bloka motorja, če se uporablja, |
| --- | --- |

—

prezračevalnega ventila pozitivnega bloka motorja, če se uporablja,

| — | vbrizgalnih šob za gorivo (dovoljeno je samo čiščenje), |
| --- | --- |

—

vbrizgalnih šob za gorivo (dovoljeno je samo čiščenje),

| — | injektorjev za gorivo, |
| --- | --- |

—

injektorjev za gorivo,

| — | turbopuhala, |
| --- | --- |

—

turbopuhala,

| — | elektronske krmilne enote motorja ter povezanih senzorjev in stikal, |
| --- | --- |

—

elektronske krmilne enote motorja ter povezanih senzorjev in stikal,

| — | sistema za naknadno obdelavo delcev (vključno s povezanimi sestavnimi deli), |
| --- | --- |

—

sistema za naknadno obdelavo delcev (vključno s povezanimi sestavnimi deli),

| — | sistema za naknadno obdelavo NOx (vključno s povezanimi sestavnimi deli), |
| --- | --- |

—

sistema za naknadno obdelavo NOx (vključno s povezanimi sestavnimi deli),

| — | sistema vračanja izpušnih plinov, vključno z vsemi povezanimi nadzornimi ventili in cevmi, |
| --- | --- |

—

sistema vračanja izpušnih plinov, vključno z vsemi povezanimi nadzornimi ventili in cevmi,

| — | vseh drugih sistemov za naknadno obdelavo izpušnih plinov. |
| --- | --- |

—

vseh drugih sistemov za naknadno obdelavo izpušnih plinov.

2.5.1.3   Kritični načrtovani posegi vzdrževanja, povezani z emisijami, se izvedejo le, če se opravijo med uporabo in če se zahteva po takem vzdrževanju sporoči lastniku stroja.

2.5.2   Spremembe načrtovanih posegov vzdrževanja

2.5.2.1   Proizvajalec mora homologacijskemu organu predložiti zahtevo za odobritev kakršnih koli novih načrtovanih posegov vzdrževanja, ki jih želi izvesti med programom kopičenja uporabe, in nato o tem obvestiti lastnike strojev ali motorjev. V zahtevku mora predložiti podatke, ki potrjujejo potrebo po novem načrtovanem posegu vzdrževanja in intervalu posega vzdrževanja.

2.5.3   Načrtovani posegi vzdrževanja, ki niso povezani z emisijami

2.5.3.1   Razumne in tehnično nujne načrtovane posege vzdrževanja, ki niso povezani z emisijami (npr. zamenjava olja, zamenjava oljnega filtra, zamenjava filtra za gorivo, zamenjava zračnega filtra, vzdrževanje sistema hlajenja, prilagoditev prostega teka, regulator, navor motorja, jermen ventila, jermen injektorja, prilagoditev napetosti kakšnega pogonskega jermena itd.), je na motorjih ali strojih, izbranih za program kopičenja uporabe, mogoče opraviti v najmanj pogostih intervalih, ki jih proizvajalec priporoči lastniku (npr. ne v intervalih, ki so priporočeni za pomembno vzdrževanje).

2.5.4   Popravilo

2.5.4.1   Popravila sestavnih delov motorja, izbranega za preskušanje v programu kopičenja uporabe, se izvajajo le, če pride do prenehanja delovanja sestavnega dela ali napake v sistemu motorja. Popravilo motorja, sistema za uravnavanje emisij ali sistema za gorivo ni dovoljeno, razen v obsegu, dovoljenem v odstavku 2.5.4.2.

2.5.4.2   Če med programom kopičenja uporabe sam motor, sistem za uravnavanje emisij ali sistem za gorivo neha delovati, se kopičenje uporabe razveljavi, na novem sistemu motorja pa se začne izvajati novo kopičenje uporabe, razen če se okvarjeni sestavni deli nadomestijo z ustreznimi sestavnimi deli, ki imajo podobno število ur kopičenja uporabe.

3.   ČASI TRAJNOSTI EMISIJ ZA MOTORJE STOPNJE IIIA, IIIB IN IV

3.1   Proizvajalci uporabijo čase trajanja emisij iz preglednice 1 tega oddelka.

Preglednica 1

Časi trajnosti emisij za motorje na kompresijski vžig stopnje IIIA, IIIB in IV (v urah).

| Kategorija (razpon moči) | Čas trajnosti emisij (v urah) |
| --- | --- |
| ≤ 37 kW
  (motorji s stalno vrtilno frekvenco) | 3 000 |
| ≤ 37 kW
  (motorji s spremenljivo vrtilno frekvenco) | 5 000 |
| > 37 kW | 8 000 |
| Motorji za pogon plovil za plovbo po celinskih vodnih poteh | 10 000 |
| Motorji za vagone in lokomotive | 10 000‘ |

Kategorija (razpon moči)

Čas trajnosti emisij (v urah)

≤ 37 kW

(motorji s stalno vrtilno frekvenco)

3 000

≤ 37 kW

(motorji s spremenljivo vrtilno frekvenco)

5 000

> 37 kW

8 000

Motorji za pogon plovil za plovbo po celinskih vodnih poteh

10 000

Motorji za vagone in lokomotive

10 000‘

| 3. | dodata se dodatka 6 in 7:„
  Dodatek 6

  Določanje emisij CO2 za motorje stopnje I, II, IIIA, IIIB in IV

  1.   Uvod

  1.1   Ta priloga določa določbe in preskusne postopke za poročanje o emisijah CO2 za vse stopnje od I do IV. Če se proizvajalec na podlagi oddelka 1.2.1 te priloge odloči za uporabo postopka iz Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03, se uporablja Dodatek 7 k tej prilogi.
  2.   Splošne zahteve

  2.1   Emisije CO2 se določijo na podlagi ustreznih preskusnih ciklov iz oddelka 1.1 Priloge III v skladu z oddelkom 3 (NRSC) oziroma oddelkom 4 (vroči zagon NRTC) Priloge III. Emisije CO2 za stopnjo IIIB se določijo na podlagi preskusnih ciklov vročega zagona NRTC.
  2.2   Rezultati preskusa se sporočijo kot povprečne vrednosti cikla, specifične za zavoro, izražene z enoto g/kWh.
  2.3   Če se proizvajalec odloči, da NRSC deluje kot cikel z rampami, se uporabljajo bodisi sklicevanja na NRTC, predpisana v tem dodatku, bodisi zahteve Dodatka 7 k Prilogi III.
  3.   Določanje emisij CO2


  3.1   Merjenje nerazredčenih izpušnih plinov

  Ta oddelek se uporablja, če se CO2 meri v nerazredčenih izpušnih plinih.
  3.1.1   Merjenje
  CO2 v nerazredčenih izpušnih plinih, ki jih oddaja motor, predložen v preskušanje, se meri z nedisperznim infrardečim absorpcijskim analizatorjem (NDIR) v skladu z oddelkom 1.4.3.2 (NRSC) oziroma oddelkom 2.3.3.2 (NRTC) Dodatka 1 k Prilogi III.
  Sistem merjenja mora izpolnjevati zahteve za linearnost iz oddelka 1.5 Dodatka 2 k Prilogi III.
  Sistem merjenja mora izpolnjevati zahteve oddelka 1.4.1 (NRSC) oziroma oddelka 2.3.1 (NRTC) Dodatka 1 k Prilogi III.
  3.1.2   Ovrednotenje podatkov
  Ustrezne podatke je treba zabeležiti in shraniti v skladu z oddelkom 3.7.4 (NRSC) oziroma oddelkom 4.5.7.2 (NRTC) Priloge III.
  3.1.3   Izračun povprečne vrednosti emisij v ciklu
  Če se merjenje izvaja na suhi osnovi, se uporabi korekcija iz suhega v vlažno stanje v skladu z oddelkom 1.3.2 (NRSC) oziroma oddelkom 2.1.2.2 (NRTC) Dodatka 3 k Prilogi III.
  Za NRSC se masa CO2 (g/h) izračuna za vsako posamezno fazo v skladu z oddelkom 1.3.4 Dodatka 3 k Prilogi III. Pretok izpušnih plinov se določi v skladu z oddelki 1.2.1 do 1.2.5 Dodatka 1 k Prilogi III.
  Za NRTC se masa CO2 (g/h) izračuna v skladu z oddelkom 2.1.2.1 Dodatka 3 k Prilogi III. Pretok izpušnih plinov se določi v skladu z oddelkom 2.2.3 Dodatka 1 k Prilogi III.
  3.2   Merjenje razredčenih izpušnih plinov

  Ta oddelek se uporablja, če se CO2 meri v nerazredčenih izpušnih plinih.
  3.2.1   Merjenje
  CO2 v nerazredčenih izpušnih plinih, ki jih oddaja motor, predložen v preskušanje, se meri z nedisperznim infrardečim absorpcijskim analizatorjem (NDIR) v skladu z oddelkom 1.4.3.2 (NRSC) oziroma oddelkom 2.3.3.2 (NRTC) Dodatka 1 k Prilogi III. Redčenje izpušnih plinov se izvede s filtriranim okoliškim zrakom, sintetičnim zrakom ali dušikom. Pretočna zmogljivost sistema s celotnim tokom mora biti dovolj velika, da se v celoti odpravi kondenzacija vode v sistemih redčenja in vzorčenja.
  Sistem merjenja mora izpolnjevati zahteve za linearnost iz oddelka 1.5 Dodatka 2 k Prilogi III.
  Sistem merjenja mora izpolnjevati zahteve oddelka 1.4.1 (NRSC) oziroma oddelka 2.3.1 (NRTC) Dodatka 1 k Prilogi III.
  3.2.2   Ovrednotenje podatkov
  Ustrezne podatke je treba zabeležiti in shraniti v skladu z oddelkom 3.7.4 (NRSC) oziroma oddelkom 4.5.7.2 (NRTC) Priloge III.
  3.2.3   Izračun povprečne vrednosti emisij v ciklu
  Če se merjenje izvaja na suhi osnovi, se uporabi korekcija iz suhega v vlažno stanje v skladu z oddelkom 1.3.2 (NRSC) oziroma oddelkom 2.1.2.2 (NRTC) Dodatka 3 k Prilogi III.
  Za NRSC se masa CO2 (g/h) izračuna za vsako posamezno fazo v skladu z oddelkom 1.3.4 Dodatka 3 k Prilogi III. Pretoki razredčenih izpušnih plinov se določijo v skladu z oddelkom 1.2.6 Dodatka 1 k Prilogi III.
  Za NRTC se masa CO2 (g/h) izračuna v skladu z oddelkom 2.2.3 Dodatka 3 k Prilogi III. Pretok razredčenih izpušnih plinov se določi v skladu z oddelkom 2.2.1 Dodatka 3 k Prilogi III.
  Korekcija ozadja se uporabi v skladu z oddelkom 2.2.3.1.1 Dodatka 3 k Prilogi III.
  3.3   Izračun emisij, specifičnih za zavoro

  3.3.1   NRSC
  Emisije e
  CO2, specifične za zavoro (g/kWh), se izračunajo na naslednji način:



  pri čemer je



  ter






  CO2 mass,i | masa CO2 posamezne faze (g/h) |
| --- | --- | --- |
| Pm,i | izmerjena moč posamezne faze (kW) |
| PAE,i | moč dodatne opreme posamezne faze (kW) |
| WF,i | utežni faktor posamezne faze |

3.

dodata se dodatka 6 in 7:

Dodatek 6

Določanje emisij CO2 za motorje stopnje I, II, IIIA, IIIB in IV

1.   Uvod

1.1   Ta priloga določa določbe in preskusne postopke za poročanje o emisijah CO2 za vse stopnje od I do IV. Če se proizvajalec na podlagi oddelka 1.2.1 te priloge odloči za uporabo postopka iz Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03, se uporablja Dodatek 7 k tej prilogi.

2.   Splošne zahteve

2.1   Emisije CO2 se določijo na podlagi ustreznih preskusnih ciklov iz oddelka 1.1 Priloge III v skladu z oddelkom 3 (NRSC) oziroma oddelkom 4 (vroči zagon NRTC) Priloge III. Emisije CO2 za stopnjo IIIB se določijo na podlagi preskusnih ciklov vročega zagona NRTC.

2.2   Rezultati preskusa se sporočijo kot povprečne vrednosti cikla, specifične za zavoro, izražene z enoto g/kWh.

2.3   Če se proizvajalec odloči, da NRSC deluje kot cikel z rampami, se uporabljajo bodisi sklicevanja na NRTC, predpisana v tem dodatku, bodisi zahteve Dodatka 7 k Prilogi III.

3.   Določanje emisij CO2

3.1   Merjenje nerazredčenih izpušnih plinov

Ta oddelek se uporablja, če se CO2 meri v nerazredčenih izpušnih plinih.

3.1.1   Merjenje

CO2 v nerazredčenih izpušnih plinih, ki jih oddaja motor, predložen v preskušanje, se meri z nedisperznim infrardečim absorpcijskim analizatorjem (NDIR) v skladu z oddelkom 1.4.3.2 (NRSC) oziroma oddelkom 2.3.3.2 (NRTC) Dodatka 1 k Prilogi III.

Sistem merjenja mora izpolnjevati zahteve za linearnost iz oddelka 1.5 Dodatka 2 k Prilogi III.

Sistem merjenja mora izpolnjevati zahteve oddelka 1.4.1 (NRSC) oziroma oddelka 2.3.1 (NRTC) Dodatka 1 k Prilogi III.

3.1.2   Ovrednotenje podatkov

Ustrezne podatke je treba zabeležiti in shraniti v skladu z oddelkom 3.7.4 (NRSC) oziroma oddelkom 4.5.7.2 (NRTC) Priloge III.

3.1.3   Izračun povprečne vrednosti emisij v ciklu

Če se merjenje izvaja na suhi osnovi, se uporabi korekcija iz suhega v vlažno stanje v skladu z oddelkom 1.3.2 (NRSC) oziroma oddelkom 2.1.2.2 (NRTC) Dodatka 3 k Prilogi III.

Za NRSC se masa CO2 (g/h) izračuna za vsako posamezno fazo v skladu z oddelkom 1.3.4 Dodatka 3 k Prilogi III. Pretok izpušnih plinov se določi v skladu z oddelki 1.2.1 do 1.2.5 Dodatka 1 k Prilogi III.

Za NRTC se masa CO2 (g/h) izračuna v skladu z oddelkom 2.1.2.1 Dodatka 3 k Prilogi III. Pretok izpušnih plinov se določi v skladu z oddelkom 2.2.3 Dodatka 1 k Prilogi III.

3.2   Merjenje razredčenih izpušnih plinov

Ta oddelek se uporablja, če se CO2 meri v nerazredčenih izpušnih plinih.

3.2.1   Merjenje

CO2 v nerazredčenih izpušnih plinih, ki jih oddaja motor, predložen v preskušanje, se meri z nedisperznim infrardečim absorpcijskim analizatorjem (NDIR) v skladu z oddelkom 1.4.3.2 (NRSC) oziroma oddelkom 2.3.3.2 (NRTC) Dodatka 1 k Prilogi III. Redčenje izpušnih plinov se izvede s filtriranim okoliškim zrakom, sintetičnim zrakom ali dušikom. Pretočna zmogljivost sistema s celotnim tokom mora biti dovolj velika, da se v celoti odpravi kondenzacija vode v sistemih redčenja in vzorčenja.

Sistem merjenja mora izpolnjevati zahteve za linearnost iz oddelka 1.5 Dodatka 2 k Prilogi III.

Sistem merjenja mora izpolnjevati zahteve oddelka 1.4.1 (NRSC) oziroma oddelka 2.3.1 (NRTC) Dodatka 1 k Prilogi III.

3.2.2   Ovrednotenje podatkov

Ustrezne podatke je treba zabeležiti in shraniti v skladu z oddelkom 3.7.4 (NRSC) oziroma oddelkom 4.5.7.2 (NRTC) Priloge III.

3.2.3   Izračun povprečne vrednosti emisij v ciklu

Če se merjenje izvaja na suhi osnovi, se uporabi korekcija iz suhega v vlažno stanje v skladu z oddelkom 1.3.2 (NRSC) oziroma oddelkom 2.1.2.2 (NRTC) Dodatka 3 k Prilogi III.

Za NRSC se masa CO2 (g/h) izračuna za vsako posamezno fazo v skladu z oddelkom 1.3.4 Dodatka 3 k Prilogi III. Pretoki razredčenih izpušnih plinov se določijo v skladu z oddelkom 1.2.6 Dodatka 1 k Prilogi III.

Za NRTC se masa CO2 (g/h) izračuna v skladu z oddelkom 2.2.3 Dodatka 3 k Prilogi III. Pretok razredčenih izpušnih plinov se določi v skladu z oddelkom 2.2.1 Dodatka 3 k Prilogi III.

Korekcija ozadja se uporabi v skladu z oddelkom 2.2.3.1.1 Dodatka 3 k Prilogi III.

3.3   Izračun emisij, specifičnih za zavoro

3.3.1   NRSC

Emisije e
  CO2, specifične za zavoro (g/kWh), se izračunajo na naslednji način:

Formula

pri čemer je

Formula

ter

CO2 mass,i

masa CO2 posamezne faze (g/h)

Pm,i

izmerjena moč posamezne faze (kW)

PAE,i

moč dodatne opreme posamezne faze (kW)

WF,i

utežni faktor posamezne faze

3.3.2   NRTC

Delo cikla, ki je potrebno za izračun emisij CO2, specifičnih za zavoro, se določi v skladu z oddelkom 4.6.2 Priloge III.

Emisije e
  CO2, specifične za zavoro (g/kWh), se izračunajo na naslednji način:

Formula

pri čemer je

| m
  CO2, hot | masna emisija CO2 pri vročem zagonu NRTC (g) |
| --- | --- |
| W
  act, hot | dejansko delo cikla pri vročem zagonu NRTC (kWh) |

m
  CO2, hot

masna emisija CO2 pri vročem zagonu NRTC (g)

W
  act, hot

dejansko delo cikla pri vročem zagonu NRTC (kWh)

Dodatek 7

Druge možnosti določanja emisij CO2

1.   Uvod

Če se proizvajalec na podlagi oddelka 1.2.1 te priloge odloči za uporabo postopka iz Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03, se uporabljajo določbe in preskusni postopki za poročanje o emisijah CO2 iz tega dodatka.

2.   Splošne zahteve

2.1   Emisije CO2 se določijo na podlagi preskusnega cikla vročega zagona NRTC v skladu z oddelkom 7.8.3 Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03.

2.2   Rezultati preskusa se sporočijo kot povprečne vrednosti cikla, specifične za zavoro, izražene z enoto g/kWh.

3.   Določanje emisij CO2

3.1   Merjenje nerazredčenih izpušnih plinov

Ta oddelek se uporablja, če se CO2 meri v nerazredčenih izpušnih plinih.

3.1.1   Merjenje

CO2 v nerazredčenih izpušnih plinih, ki jih oddaja motor, predložen v preskušanje, se meri z nedisperznim infrardečim absorpcijskim analizatorjem (NDIR) v skladu z oddelkom 9.4.6 Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03.

Sistem merjenja mora izpolnjevati zahteve za linearnost iz oddelka 8.1.4 Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03.

Sistem merjenja mora izpolnjevati zahteve iz oddelka 8.1.9 Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03.

3.1.2   Ovrednotenje podatkov

Ustrezne podatke je treba zabeležiti in shraniti v skladu z oddelkom 7.8.3.2 Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03.

3.1.3   Izračun povprečne vrednosti emisij v ciklu

Če se merjenje izvaja na suhi osnovi, se korekcija iz suhega v vlažno stanje v skladu z oddelkom A.8.2.2 Dodatka 8 ali oddelkom A.7.3.2 Dodatka 7 k Prilogi 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03 pred izvedbo morebitnih nadaljnjih izračunov uporabi za trenutne vrednosti koncentracij.

Masa CO2 (g/preskus) se izračuna tako, da se pomnožijo časovno usklajene trenutne koncentracije CO2 in pretoki izpušnih plinov in integrirajo skozi ves cikel v skladu z enim od naslednjega:

| (a) | oddelkom A.8.2.1.2 in oddelkom A.8.2.5 Dodatka 8 Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03 z uporabo vrednosti u CO2 iz preglednice A.8.1, ali pa se vrednosti u izračunajo v skladu z oddelkom A.8.2.4.2 Dodatka 8 Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03; |
| --- | --- |

(a)

oddelkom A.8.2.1.2 in oddelkom A.8.2.5 Dodatka 8 Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03 z uporabo vrednosti u CO2 iz preglednice A.8.1, ali pa se vrednosti u izračunajo v skladu z oddelkom A.8.2.4.2 Dodatka 8 Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03;

| (b) | oddelkom A.7.3.1 in oddelkom A.7.3.3 Dodatka 7 Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03. |
| --- | --- |

(b)

oddelkom A.7.3.1 in oddelkom A.7.3.3 Dodatka 7 Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03.

3.2   Merjenje razredčenih izpušnih plinov

Ta oddelek se uporablja, če se CO2 meri v nerazredčenih izpušnih plinih.

3.2.1   Merjenje

CO2 v nerazredčenih izpušnih plinih, ki jih oddaja motor, predložen v preskušanje, se meri z nedisperznim infrardečim absorpcijskim analizatorjem (NDIR) v skladu z oddelkom 9.4.6 Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03. Redčenje izpušnih plinov se izvede s filtriranim okoliškim zrakom, sintetičnim zrakom ali dušikom. Pretočna zmogljivost sistema s celotnim tokom mora biti dovolj velika, da se v celoti odpravi kondenzacija vode v sistemih redčenja in vzorčenja.

Sistem merjenja mora izpolnjevati zahteve za linearnost iz oddelka 8.1.4 Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03.

Sistem merjenja mora izpolnjevati zahteve iz oddelka 8.1.9 Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03.

3.2.2   Ovrednotenje podatkov

Ustrezne podatke je treba zabeležiti in shraniti v skladu z oddelkom 7.8.3.2 Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03.

3.2.3   Izračun povprečne vrednosti emisij v ciklu

Če se merjenje izvaja na suhi osnovi, se korekcija iz suhega v vlažno stanje v skladu z oddelkom A.8.3.2 Dodatka 8 ali oddelkom A.7.4.2 Dodatka 7 k Prilogi 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03 pred izvedbo morebitnih nadaljnjih izračunov uporabi za trenutne vrednosti koncentracij.

Masa CO2 (g/preskus) se določi tako, da se koncentracije CO2 pomnožijo s pretoki razredčenih izpušnih plinov v skladu z enim od naslednjega:

| (a) | oddelkom A.8.3.1 in oddelkom A.8.3.4 Dodatka 8 Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03 z uporabo vrednosti u CO2 iz preglednice A.8.2 ali pa se vrednosti u izračunajo v skladu z oddelkom A.8.3.3 Dodatka 8 Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03; |
| --- | --- |

(a)

oddelkom A.8.3.1 in oddelkom A.8.3.4 Dodatka 8 Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03 z uporabo vrednosti u CO2 iz preglednice A.8.2 ali pa se vrednosti u izračunajo v skladu z oddelkom A.8.3.3 Dodatka 8 Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03;

| (b) | oddelkom A.7.4.1 in oddelkom A.7.4.3 Dodatka 7 Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03. |
| --- | --- |

(b)

oddelkom A.7.4.1 in oddelkom A.7.4.3 Dodatka 7 Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03.

Korekcija ozadja se uporabi v skladu z oddelkom A.8.3.2.4 Dodatka 8 ali oddelkom A.7.4.1 Dodatka 8 Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03.

3.3   Izračun emisij, specifičnih za zavoro

Delo cikla, ki je potrebno za izračun emisij CO2, specifičnih za zavoro, se določi v skladu z oddelkom 7.8.3.4 Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03.

Emisije eCO2, specifične za zavoro (g/kWh), se izračunajo na naslednji način:

Formula

pri čemer je

| mCO2, hot | masna emisija CO2 pri vročem zagonu NRTC (g) |
| --- | --- |
| Wact,hot | dejansko delo cikla pri vročem zagonu NRTC (kWh) |

mCO2, hot

masna emisija CO2 pri vročem zagonu NRTC (g)

Wact,hot

dejansko delo cikla pri vročem zagonu NRTC (kWh)

---

PRILOGA IV

Prilogi VI k Direktivi 97/68/ES se doda naslednji oddelek 1.a:

| „1.a | Ta priloga se uporablja takole:






  (a) | za stopnje I, II, IIIA, IIIB in IV se uporabljajo zahteve oddelka 1 te priloge VI; |
| --- | --- | --- |

„1.a

Ta priloga se uporablja takole:

(a)

za stopnje I, II, IIIA, IIIB in IV se uporabljajo zahteve oddelka 1 te priloge VI;

| (b) | če se proizvajalec na podlagi oddelka 1.2.1 te priloge odloči za uporabo postopka iz Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03, se uporablja oddelek 9 Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03.“ |
| --- | --- |

(b)

če se proizvajalec na podlagi oddelka 1.2.1 te priloge odloči za uporabo postopka iz Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03, se uporablja oddelek 9 Priloge 4B k Pravilniku UN/ECE št. 96, spremembe 03.“

---

PRILOGA V

V Prilogi VII k Direktivi 97/68/ES se Dodatek 1 nadomesti z naslednjim:

„Dodatek 1

Poročilo o preskusu za motorje na kompresijski vžig – Rezultati preskusa
   (1)

Podatki o preskusnem motorju

Tip motorja:. ...

Identifikacijska številka motorja:. ...

1.   Podatki o izvedbi preskusa:. ...

1.1   Referenčno gorivo, uporabljeno za preskus

1.1.1   Cetansko število:. ...

1.1.2   Vsebnost žvepla:. ...

1.1.3   Gostota:. ...

1.2   Mazivo

1.2.1   Znamke:. ...

1.2.2   Tipi:. ...

(navesti odstotek olja v mešanici, če gre za mešanico maziva in goriva)

1.3   Oprema, ki jo poganja motor (če se uporablja)

1.3.1   Naštevanje in identifikacijske podrobnosti: ...

1.3.2   Odjem moči pri navedeni vrtilni frekvenci motorja (kakor jo določi proizvajalec):

| | Moč PAE (v kW), ki se absorbira pri različnih vrtilnih frekvencah motorja (2), (3)), ob upoštevanju Dodatka 3 k tej prilogi |
| --- | --- |
| Oprema | Vmesna vrtilna frekvenca
  (če se uporablja) | Vrtilna frekvenca pri največji moči
  (če je različna od nazivne) | Nazivna vrtilna frekvenca (4) |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| Skupaj: | | | |

Moč PAE (v kW), ki se absorbira pri različnih vrtilnih frekvencah motorja (2), (3)), ob upoštevanju Dodatka 3 k tej prilogi

Oprema

Vmesna vrtilna frekvenca

(če se uporablja)

Vrtilna frekvenca pri največji moči

(če je različna od nazivne)

Nazivna vrtilna frekvenca (4)

Skupaj:

1.4   Zmogljivost motorja

1.4.1   Vrtilna frekvenca motorja:

Prosti tek: . ... min–1

Vmesna: ... min–1

Največja moč: ... min–1

Nazivna (5): ... min–1

1.4.2   Moč motorja (6)

| | Nastavitev moči (v kW) pri različnih vrtilnih frekvencah motorja |
| --- | --- |
| Stanje | Vmesna vrtilna frekvenca
  (če se uporablja) | Vrtilna frekvenca pri največji moči
  (če je različna od nazivne) | Nazivna vrtilna frekvenca (7) |
| Največja moč, izmerjena pri določeni preskusni vrtilni frekvenci (PM) (kW) (a) | | | |
| Skupna moč, ki jo absorbira dodatna oprema, katero poganja motor iz odstavka 1.3.2 tega dodatka ob upoštevanju Dodatka 3 (kW) (b) | | | |
| Izhodna moč motorja, kakor je določena v oddelku 2.4 Priloge I (kW) (c) | | | |
| | | | |

Nastavitev moči (v kW) pri različnih vrtilnih frekvencah motorja

Stanje

Vmesna vrtilna frekvenca

(če se uporablja)

Vrtilna frekvenca pri največji moči

(če je različna od nazivne)

Nazivna vrtilna frekvenca (7)

Največja moč, izmerjena pri določeni preskusni vrtilni frekvenci (PM) (kW) (a)

Skupna moč, ki jo absorbira dodatna oprema, katero poganja motor iz odstavka 1.3.2 tega dodatka ob upoštevanju Dodatka 3 (kW) (b)

Izhodna moč motorja, kakor je določena v oddelku 2.4 Priloge I (kW) (c)

Formula

2.   Podatki o izvedbi preskusa NRSC:

2.1   Nastavitev dinamometra (v kW)

| | Nastavitve dinamometra (kW) pri različnih vrtilnih frekvencah motorja |
| --- | --- |
| Odstotek obremenitve | Vmesna vrtilna frekvenca
  (če se uporablja) | 63 %
  (če se uporablja) | 80 %
  (če se uporablja) | 91 %
  (če se uporablja) | Nazivna vrtilna frekvenca (8) |
| 10
  (če se uporablja) | | | | | |
| 25
  (če se uporablja) | | | | | |
| 50 | | | | | |
| 75
  (če se uporablja) | | | | | |
| 100 | | | | | |

Nastavitve dinamometra (kW) pri različnih vrtilnih frekvencah motorja

Odstotek obremenitve

Vmesna vrtilna frekvenca

(če se uporablja)

63 %

(če se uporablja)

80 %

(če se uporablja)

91 %

(če se uporablja)

Nazivna vrtilna frekvenca (8)

10

(če se uporablja)

25

(če se uporablja)

50

75

(če se uporablja)

100

2.2   Rezultati emisij motorja/osnovnega motorja (9)

Faktor poslabšanja (FP): izračunan/določen (9)

Vrednosti za FP in rezultate emisij je treba navesti v naslednji preglednici (9):

| Preskus NRSC |
| --- |
| FP
  mult./ad.3 | CO | HC | NOx | HC + NOx | PM | |
| | | | | |
| Emisije | CO
  (g/k/Wh) | HC
  (g/kWh) | NOx

  (g/kWh) | HC + NOx

  (g/kWh) | PM
  (g/kWh) | CO2

  (g/kWh) |
| Rezultat preskusa | | | | | | |
| Končni rezultat preskusa s faktorjem poslabšanja | | | | | | |

Preskus NRSC

FP

mult./ad.3

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

Emisije

CO

(g/k/Wh)

HC

(g/kWh)

NOx

(g/kWh)

HC + NOx

(g/kWh)

PM

(g/kWh)

CO2

(g/kWh)

Rezultat preskusa

Končni rezultat preskusa s faktorjem poslabšanja

| Dodatne preskusne točke kontrolnega območja (če se uporablja) |
| --- |
| Emisije na preskusni točki | Vrtilna frekvenca motorja | Obremenitev
  (%) | CO
  (g/kWh) | HC
  (g/kWh) | NOx

  (g/kWh) | PM
  (g/kWh) |
| Rezultat preskusa 1 | | | | | | |
| Rezultat preskusa 2 | | | | | | |
| Rezultat preskusa 3 | | | | | | |

Dodatne preskusne točke kontrolnega območja (če se uporablja)

Emisije na preskusni točki

Vrtilna frekvenca motorja

Obremenitev

(%)

CO

(g/kWh)

HC

(g/kWh)

NOx

(g/kWh)

PM

(g/kWh)

Rezultat preskusa 1

Rezultat preskusa 2

Rezultat preskusa 3

2.3   Sistem vzorčenja, uporabljen za preskus NRSC:

2.3.1   Plinaste emisije (10):. ...

2.3.2   PM (10):. ...

2.3.2.1   Metoda (11): z enojnim filtrom/z več filtri

3.   Podatki o izvedbi preskusa NRTC (če se uporablja):

3.1   Rezultati emisij motorja/osnovnega motorja (11)

Faktor poslabšanja (FP): izračunan/določen (12)

Vrednosti za FP in rezultate emisij je treba navesti v naslednji preglednici (12):

Podatki, povezani z regeneracijo, se lahko poročajo za motorje stopnje IV.

| Preskus NRTC |
| --- |
| FP
  mult./ad. (12) | CO | HC | NOx | HC + NOx | PM | |
| | | | | |
| Emisije | CO
  (g/kWh) | HC
  (g/kWh) | NOx

  (g/kWh) | HC + NOx

  (g/kWh) | PM
  (g/kWh) |
| Hladni zagon | | | | | |
| Emisije | CO
  (g/kWh) | HC
  (g/kWh) | NOx

  (g/kWh) | HC + NOx

  (g/kWh) | PM
  (g/kWh) | CO2

  (g/kWh) |
| Vroči zagon brez regeneracije | | | | | | |
| Vroči zagon z regeneracijo (12) | | | | | | |
| kr,u
  (mult./ad.) (12)

  kr,d
  (mult./ad.) (12) | | | | | |
| Uteženi rezultat preskusa | | | | | |
| Končni rezultat preskusa s faktorjem poslabšanja | | | | | |

Preskus NRTC

FP

mult./ad. (12)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

Emisije

CO

(g/kWh)

HC

(g/kWh)

NOx

(g/kWh)

HC + NOx

(g/kWh)

PM

(g/kWh)

Hladni zagon

Emisije

CO

(g/kWh)

HC

(g/kWh)

NOx

(g/kWh)

HC + NOx

(g/kWh)

PM

(g/kWh)

CO2

(g/kWh)

Vroči zagon brez regeneracije

Vroči zagon z regeneracijo (12)

kr,u

(mult./ad.) (12)

kr,d

(mult./ad.) (12)

Uteženi rezultat preskusa

Končni rezultat preskusa s faktorjem poslabšanja

Delo cikla za vroči zagon brez regeneracije kWh

3.2   Sistem vzorčenja, uporabljen za preskus NRTC:

Plinaste emisije (13):. ...

PM (13):. ...

Metoda (14): z enojnim filtrom/z več filtri

---

(1)  V primeru več osnovnih motorjev navesti za vsakega posebej.

1

(2)  Neustrezno črtati.

2

(3)  Ne sme presegati 10 % moči, izmerjene med preskusom.

3

(4)  Vstaviti vrednosti pri vrtilni frekvenci motorja, ki ustreza 100 % normirani vrtilni frekvenci, če preskus NRSC uporablja to vrtilno frekvenco.

4

(5)  Vstaviti vrtilno frekvenco motorja, ki ustreza 100 % normirani vrtilni frekvenci, če preskus NRSC uporablja to vrtilno frekvenco.

5

(6)  Nekorigirana moč, izmerjena v skladu z oddelkom 2.4 Priloge I.

6

(7)  Nadomestiti z vrednostmi pri vrtilni frekvenci motorja, ki ustreza 100 % normirani vrtilni frekvenci, če preskus NRSC uporablja to vrtilno frekvenco.

7

(8)  Nadomestiti z vrednostmi pri vrtilni frekvenci motorja, ki ustreza 100 % normirani vrtilni frekvenci, če preskus NRSC uporablja to vrtilno frekvenco.

8

(9)  Neustrezno črtati.

9

(10)  Navedite vrednosti uporabljenega sistema, kot je opredeljeno v oddelku 1 Priloge VI ali oddelku 9 Priloge 4B k ECE R96, spremembe 03, kakor je ustrezno.

10

(11)  Neustrezno črtati.

11

(12)  Neustrezno črtati.

12

(13)  Navedite vrednosti uporabljenega sistema, kot je opredeljeno v oddelku 1 Priloge VI ali oddelku 9 Priloge 4B k ECE R96, spremembe 03, kakor je ustrezno.

13

(14)  Neustrezno črtati.“

14

---

PRILOGA VI

„PRILOGA XI

PODATKI O HOMOLOGIRANIH MOTORJIH

1.   Motorji na prisilni vžig

Image

| Sporočena homologacija motorja | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Številka homologacije | | | | |
| Datum podelitve homologacije | | | | |
| Ime proizvajalca | | | | |
| Tip/družina motorja: | | | | |
| Opis motorja | Splošni podatki (1) | | | | |
| Hladilno sredstvo (1) | | | | |
| Število valjev | | | | |
| Gibna prostornina (cm3) | | | | |
| Tip sistema za naknadno obdelavo (2) | | | | |
| Nazivna vrtilna frekvenca (min–1) | | | | |
| Nazivna izhodna moč (kW) | | | | |
| Emisije (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| PM | | | | |

Sporočena homologacija motorja

1

2

3

4

Številka homologacije

Datum podelitve homologacije

Ime proizvajalca

Tip/družina motorja:

Opis motorja

Splošni podatki (1)

Hladilno sredstvo (1)

Število valjev

Gibna prostornina (cm3)

Tip sistema za naknadno obdelavo (2)

Nazivna vrtilna frekvenca (min–1)

Nazivna izhodna moč (kW)

Emisije (g/kWh)

CO

HC

NOx

PM

2.   Motorji na kompresijski vžig
   (3)
   (4)

Image

2.1   Splošni podatki o motorju

| Sporočena homologacija motorja | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Številka homologacije | | | | |
| Datum podelitve homologacije | | | | |
| Ime proizvajalca | | | | |
| Tip/družina motorja: | | | | |
| Opis motorja | Splošni podatki (5) | | | | |
| Hladilno sredstvo (6) | | | | |
| Število valjev | | | | |
| Gibna prostornina (cm3) | | | | |
| Tip sistema za naknadno obdelavo (7) | | | | |
| Nazivna vrtilna frekvenca (min–1) | | | | |
| Vrtilna frekvenca pri največji moči (min–1) | | | | |
| Nazivna izhodna moč (kW) | | | | |
| Največja izhodna moč (kW) | | | | |

Sporočena homologacija motorja

1

2

3

4

Številka homologacije

Datum podelitve homologacije

Ime proizvajalca

Tip/družina motorja:

Opis motorja

Splošni podatki (5)

Hladilno sredstvo (6)

Število valjev

Gibna prostornina (cm3)

Tip sistema za naknadno obdelavo (7)

Nazivna vrtilna frekvenca (min–1)

Vrtilna frekvenca pri največji moči (min–1)

Nazivna izhodna moč (kW)

Največja izhodna moč (kW)

2.2   Končni rezultat emisij

| Sporočena homologacija motorja | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Končni rezultat preskusa NRSC s faktorjem poslabšanja (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |
| NRSC CO2 (g/kWh) | | | | |
| Končni rezultat preskusa NRTC s faktorjem poslabšanja (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |
| CO2 (g/kWh) cikla NRTC po vročem zagonu | | | | |
| Delo cikla pri vročem zagonu NRTC (kWh) | | | | |

Sporočena homologacija motorja

1

2

3

4

Končni rezultat preskusa NRSC s faktorjem poslabšanja (g/kWh)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

NRSC CO2 (g/kWh)

Končni rezultat preskusa NRTC s faktorjem poslabšanja (g/kWh)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

CO2 (g/kWh) cikla NRTC po vročem zagonu

Delo cikla pri vročem zagonu NRTC (kWh)

2.3   Faktorji poslabšanja NRSC in rezultati preskusa emisij

| Sporočena homologacija motorja | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| FP mult./ad. (8) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |
| Rezultat preskusa NRSC brez faktorja poslabšanja (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |

Sporočena homologacija motorja

1

2

3

4

FP mult./ad. (8)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

Rezultat preskusa NRSC brez faktorja poslabšanja (g/kWh)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

2.4   Faktorji poslabšanja NRTC in rezultati preskusa emisij

| Sporočena homologacija motorja | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| FP mult./ad. (9) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |
| Rezultat preskusa hladnega zagona NRTC brez faktorja poslabšanja (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |
| Rezultat preskusa vročega zagona NRTC brez faktorja poslabšanja (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |

Sporočena homologacija motorja

1

2

3

4

FP mult./ad. (9)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

Rezultat preskusa hladnega zagona NRTC brez faktorja poslabšanja (g/kWh)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

Rezultat preskusa vročega zagona NRTC brez faktorja poslabšanja (g/kWh)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

2.5   Rezultati preskusa vročega zagona NRTC

Podatki, povezani z regeneracijo, se lahko poročajo za motorje stopnje IV.

| Sporočena homologacija motorja | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vroči zagon NRTC brez regeneracije (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |
| Vroči zagon NRTC z regeneracijo (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM“ | | | | |

Sporočena homologacija motorja

1

2

3

4

Vroči zagon NRTC brez regeneracije (g/kWh)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

Vroči zagon NRTC z regeneracijo (g/kWh)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM“

---

(1)  Tekočina ali zrak.

1

(2)  Okrajšati: CAT = katalizator, PT = lovilnik delcev, SCR = selektivna katalitična redukcija.

2

(3)  Izpolnite vse točke, ki se uporabljajo za tip/družino motorja.

3

(4)  V primeru družine motorjev vstaviti podatke o osnovnem motorju.

4

(5)  Okrajšati: DI = neposredni vbrizg, PC = pred/vrtinčna komora, NA = sesalni motor, TC = tlačno polnjen motor, TCA = tlačno polnjen motor z vmesnim hlajenjem, EGR = vračanje izpušnih plinov. Primeri: PC NA, DI TCA EGR.

5

(6)  Tekočina ali zrak.

6

(7)  Okrajšati: DOC = dizelski oksidacijski katalizator, PT = lovilnik delcev, SCR = selektivna katalitična redukcija.

7

(8)  Neustrezno črtati.

8

(9)  Neustrezno črtati.

9

---

PRILOGA VII

„PRILOGA XII

PRIZNAVANJE NADOMESTNIH HOMOLOGACIJ

| 1. | Kot enakovredne homologaciji po tej direktivi se za motorje kategorij A, B in C, določene v členu 9(2), priznajo naslednje homologacije in pripadajoče homologacijske oznake, če so uporabljene:






  1.1 | homologacije po Direktivi 2000/25/ES; |
| --- | --- | --- |

1.

Kot enakovredne homologaciji po tej direktivi se za motorje kategorij A, B in C, določene v členu 9(2), priznajo naslednje homologacije in pripadajoče homologacijske oznake, če so uporabljene:

1.1

homologacije po Direktivi 2000/25/ES;

| 1.2 | homologacije po Direktivi 88/77/EGS, ki so v skladu z zahtevami stopenj A ali B, nanašajočih se na člen 2 in oddelek 6.2.1 Priloge I k Direktivi 88/77/EGS, ali homologacije po Pravilniku UN/ECE št. 49, spremembe 02, popravki I/2; |
| --- | --- |

1.2

homologacije po Direktivi 88/77/EGS, ki so v skladu z zahtevami stopenj A ali B, nanašajočih se na člen 2 in oddelek 6.2.1 Priloge I k Direktivi 88/77/EGS, ali homologacije po Pravilniku UN/ECE št. 49, spremembe 02, popravki I/2;

| 1.3 | homologacije v skladu s Pravilnikom UN/ECE št. 96. |
| --- | --- |

1.3

homologacije v skladu s Pravilnikom UN/ECE št. 96.

| 2. | Za motorje kategorij D, E, F in G (stopnja II), ki so določene v členu 9(3), se naslednje homologacije in pripadajoče homologacijske oznake, če so uporabljene, priznajo kot enakovredne homologaciji po tej direktivi:






  2.1 | po Direktivi 2000/25/ES homologacije stopnje II; |
| --- | --- | --- |

2.

Za motorje kategorij D, E, F in G (stopnja II), ki so določene v členu 9(3), se naslednje homologacije in pripadajoče homologacijske oznake, če so uporabljene, priznajo kot enakovredne homologaciji po tej direktivi:

2.1

po Direktivi 2000/25/ES homologacije stopnje II;

| 2.2 | homologacije po Direktivi 88/77/EGS, kakor je bila spremenjena z Direktivo 99/96/ES, ki so v skladu s stopnjami A, B1, B2 ali C iz člena 2 in oddelka 6.2.1 Priloge I k navedeni direktivi; |
| --- | --- |

2.2

homologacije po Direktivi 88/77/EGS, kakor je bila spremenjena z Direktivo 99/96/ES, ki so v skladu s stopnjami A, B1, B2 ali C iz člena 2 in oddelka 6.2.1 Priloge I k navedeni direktivi;

| 2.3 | homologacije po Pravilniku UN/ECE št. 49, spremembe 03; |
| --- | --- |

2.3

homologacije po Pravilniku UN/ECE št. 49, spremembe 03;

| 2.4 | homologacije stopenj D, E, F in G po Pravilniku UN/ECE št. 96 v skladu z odstavkom 5.2.1 sprememb 01 Pravilnika št. 96. |
| --- | --- |

2.4

homologacije stopenj D, E, F in G po Pravilniku UN/ECE št. 96 v skladu z odstavkom 5.2.1 sprememb 01 Pravilnika št. 96.

| 3. | Za motorje kategorij H, I, J in K (stopnja IIIA), ki so opredeljene v členu 9(3a) in členu 9(3b), se naslednje homologacije in pripadajoče homologacijske oznake, če so uporabljene, priznajo kot enakovredne homologaciji po tej direktivi:






  3.1 | homologacije po Direktivi 2005/55/ES, kakor je bila spremenjena z direktivama 2005/78/ES in 2006/51/ES, ki so v skladu s stopnjami B1, B2 ali C iz člena 2 in oddelka 6.2.1 Priloge I k navedeni direktivi; |
| --- | --- | --- |

3.

Za motorje kategorij H, I, J in K (stopnja IIIA), ki so opredeljene v členu 9(3a) in členu 9(3b), se naslednje homologacije in pripadajoče homologacijske oznake, če so uporabljene, priznajo kot enakovredne homologaciji po tej direktivi:

3.1

homologacije po Direktivi 2005/55/ES, kakor je bila spremenjena z direktivama 2005/78/ES in 2006/51/ES, ki so v skladu s stopnjami B1, B2 ali C iz člena 2 in oddelka 6.2.1 Priloge I k navedeni direktivi;

| 3.2 | homologacije po Pravilniku UN/ECE št. 49.05, ki so v skladu s stopnjami B1, B2 in C iz odstavka 5.2 Pravilnika; |
| --- | --- |

3.2

homologacije po Pravilniku UN/ECE št. 49.05, ki so v skladu s stopnjami B1, B2 in C iz odstavka 5.2 Pravilnika;

| 3.3 | homologacije stopenj H, I, J in K po Pravilniku UN/ECE št. 96 v skladu z odstavkom 5.2.1 sprememb 02 Pravilnika št. 96. |
| --- | --- |

3.3

homologacije stopenj H, I, J in K po Pravilniku UN/ECE št. 96 v skladu z odstavkom 5.2.1 sprememb 02 Pravilnika št. 96.

| 4. | Za motorje kategorij L, M, N in P (stopnja IIIB), ki so določene v členu 9(3c), se naslednje homologacije in pripadajoče homologacijske oznake, če so uporabljene, priznajo kot enakovredne homologaciji po tej direktivi:






  4.1 | homologacije po Direktivi 2005/55/ES, kakor je bila spremenjena z direktivama 2005/78/ES in 2006/51/ES, ki so v skladu s stopnjami B2 ali C iz člena 2 in oddelka 6.2.1 Priloge I k navedeni direktivi; |
| --- | --- | --- |

4.

Za motorje kategorij L, M, N in P (stopnja IIIB), ki so določene v členu 9(3c), se naslednje homologacije in pripadajoče homologacijske oznake, če so uporabljene, priznajo kot enakovredne homologaciji po tej direktivi:

4.1

homologacije po Direktivi 2005/55/ES, kakor je bila spremenjena z direktivama 2005/78/ES in 2006/51/ES, ki so v skladu s stopnjami B2 ali C iz člena 2 in oddelka 6.2.1 Priloge I k navedeni direktivi;

| 4.2 | homologacije po Pravilniku UN/ECE št. 49.05, ki so v skladu s stopnjami B2 ali C iz odstavka 5.2 Pravilnika; |
| --- | --- |

4.2

homologacije po Pravilniku UN/ECE št. 49.05, ki so v skladu s stopnjami B2 ali C iz odstavka 5.2 Pravilnika;

| 4.3 | homologacije stopenj L, M, N in P po Pravilniku UN/ECE št. 96 v skladu z odstavkom 5.2.1 sprememb 03 Pravilnika št. 96. |
| --- | --- |

4.3

homologacije stopenj L, M, N in P po Pravilniku UN/ECE št. 96 v skladu z odstavkom 5.2.1 sprememb 03 Pravilnika št. 96.

| 5. | Za motorje kategorij Q in R (stopnja IV), ki so določene v členu 9(3d), se naslednje homologacije in pripadajoče homologacijske oznake, če so uporabljene, priznajo kot enakovredne homologaciji po tej direktivi:






  5.1 | homologacije po Uredbi (ES) št. 595/2009 in njenimi izvedbenimi ukrepi, če tehnična služba potrdi, da motor izpolnjuje zahteve iz oddelka 8.5 Priloge I k tej direktivi; |
| --- | --- | --- |

5.

Za motorje kategorij Q in R (stopnja IV), ki so določene v členu 9(3d), se naslednje homologacije in pripadajoče homologacijske oznake, če so uporabljene, priznajo kot enakovredne homologaciji po tej direktivi:

5.1

homologacije po Uredbi (ES) št. 595/2009 in njenimi izvedbenimi ukrepi, če tehnična služba potrdi, da motor izpolnjuje zahteve iz oddelka 8.5 Priloge I k tej direktivi;

| 5.2 | homologacije po Pravilniku UN/ECE št. 49, spremembe 06, če tehnična služba potrdi, da motor izpolnjuje zahteve iz oddelka 8.5 Priloge I k tej direktivi.“ |
| --- | --- |

5.2

homologacije po Pravilniku UN/ECE št. 49, spremembe 06, če tehnična služba potrdi, da motor izpolnjuje zahteve iz oddelka 8.5 Priloge I k tej direktivi.“

---