# Eiropas Savienības L 352/2012

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2012.352.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 352 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 55. sējums2012. gada 21. decembris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2012.352.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 352

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

55. sējums2012. gada 21. decembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 1241/2012 (2012. gada 11. decembris), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1138/2011, ar kuru piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Indijas, Indonēzijas un Malaizijas izcelsmes alifātisko spirtu un to maisījumu importam | 1 |
| | * | Padomes Regula (ES) Nr. 1242/2012 (2012. gada 18. decembris), ar ko atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 104/2000 nosaka orientējošās cenas un Savienības ražotāju cenas dažiem zvejas produktiem 2013. zvejas gadam | 6 |
| | * | Padomes Regula (ES) Nr. 1243/2012 (2012. gada 19. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai | 10 |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 1244/2012 (2012. gada 20. decembris), ar ko īsteno 11. panta 1. punktu Regulā (ES) Nr. 753/2011 par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, grupām, uzņēmumiem un vienībām, ņemot vērā situāciju Afganistānā | 13 |
| | * | Padomes Regula (ES) Nr. 1245/2012 (2012. gada 20. decembris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 359/2011 par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Irānā | 15 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1246/2012 (2012. gada 19. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 616/2007, ar kuru atver Kopienas tarifa kvotas mājputnu gaļai ar izcelsmi Brazīlijā, Taizemē un citās trešās valstīs un paredz to pārvaldību, kā arī nosaka atkāpes no minētās regulas noteikumiem 2012.–2013. gadā | 16 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1247/2012 (2012. gada 19. decembris), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz tirdzniecības ziņojumu formātu un to sniegšanas biežumu darījumu reģistriem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (
  1
  ) | 20 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1248/2012 (2012. gada 19. decembris), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz darījumu reģistru reģistrācijas pieteikumu formātu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (
  1
  ) | 30 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1249/2012 (2012. gada 19. decembris), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz formātu, kādā centrālie darījumu partneri nodrošina datu uzskaiti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (
  1
  ) | 32 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1250/2012 (2012. gada 20. decembris), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2580/2001 par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām | 40 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1251/2012 (2012. gada 20. decembris), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1183/2005, ar ko nosaka dažus īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret personām, kuras pārkāpj ieroču embargo attiecībā uz Kongo Demokrātisko Republiku | 42 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1252/2012 (2012. gada 20. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 44 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2012/808/KĀDP |
| | * | Politikas un drošības komitejas Lēmums Atalanta/4/2012 (2012. gada 18. decembris), ar ko ieceļ ES operācijas komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas Somālijas piekrastē, un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta) | 46 |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums 2012/809/KĀDP (2012. gada 20. decembris), ar kuru īsteno Lēmumu 2011/486/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, grupām, uzņēmumiem un vienībām, ņemot vērā situāciju Afganistānā | 47 |
| | * | Padomes Lēmums 2012/810/KĀDP (2012. gada 20. decembris), ar ko groza Lēmumu 2011/235/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām un vienībām saistībā ar situāciju Irānā | 49 |
| | * | Padomes Lēmums 2012/811/KĀDP (2012. gada 20. decembris), ar ko groza Lēmumu 2010/788/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Kongo Demokrātisko Republiku | 50 |
| | * | Padomes Lēmums 2012/812/KĀDP (2012. gada 20. decembris), ar ko groza Kopējo nostāju 2003/495/KĀDP, kas attiecas uz Irāku | 54 |
| | | 2012/813/ES, Euratom |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 19. decembris), ar kuru groza Lēmumu 90/178/Euratom, EEK, ar ko Luksemburgai atļauj neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas un izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9533) | 55 |
| | | 2012/814/ES, Euratom |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 19. decembris), ar kuru groza Lēmumu 90/184/Euratom, EEK, ar ko Dānijai atļauj neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas un izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9538) | 56 |
| | | 2012/815/ES, Euratom |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 19. decembris), ar kuru groza Lēmumu 96/564/Euratom, ar ko Austrijai atļauj neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas un izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9539) | 57 |
| | | 2012/816/ES, Euratom |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 19. decembris), ar kuru groza Lēmumu 96/565/Euratom, EK, ar ko Zviedrijai atļauj neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas un izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9547) | 59 |
| | | 2012/817/ES, Euratom |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 19. decembris), ar kuru groza Lēmumu 90/185/Euratom, EEK, ar ko Grieķijai atļauj izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9549) | 60 |
| | | 2012/818/ES, Euratom |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 19. decembris), ar ko Dānijai atļauj izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9551) | 61 |
| | | 2012/819/ES, Euratom |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 19. decembris), ar kuru groza Lēmumu 90/182/Euratom, EEK, ar ko Apvienotajai Karalistei atļauj neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas un izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9556) | 62 |
| | | 2012/820/ES, Euratom |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 19. decembris), ar kuru groza Lēmumu 90/180/Euratom, EEK, ar ko Nīderlandei atļauj neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas un izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9567) | 63 |
| | | 2012/821/ES, Euratom |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 19. decembris), ar kuru groza Lēmumu 90/177/Euratom, EEK, ar ko Beļģijai atļauj neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas un izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9568) | 64 |
| | | 2012/822/ES, Euratom |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 19. decembris), ar kuru groza Lēmumu 90/179/Euratom, EEK, ar ko Vācijas Federatīvajai Republikai atļauj izmantot statistikas datus, kas vecāki par aizpagājušo gadu, un neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas vai izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9569) | 65 |
| | | 2012/823/ES, Euratom |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 19. decembris), ar kuru groza Lēmumu 90/183/Euratom, EEK, ar ko Īrijai atļauj neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas un izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9570) | 67 |
| | | 2012/824/ES, Euratom |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 19. decembris), ar kuru groza Lēmumu 90/176/Euratom, EEK, ar ko Francijai atļauj neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas un izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9572) | 68 |
| | | 2012/825/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2012. gada 20. decembris), ar ko izbeidz antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes bioetanola importu un šāda importa reģistrāciju atbilstoši Regulai (ES) Nr. 771/2012 | 70 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 1241/2012 (2012. gada 11. decembris), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1138/2011, ar kuru piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Indijas, Indonēzijas un Malaizijas izcelsmes alifātisko spirtu un to maisījumu importam

1

*

Padomes Regula (ES) Nr. 1242/2012 (2012. gada 18. decembris), ar ko atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 104/2000 nosaka orientējošās cenas un Savienības ražotāju cenas dažiem zvejas produktiem 2013. zvejas gadam

6

*

Padomes Regula (ES) Nr. 1243/2012 (2012. gada 19. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai

10

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 1244/2012 (2012. gada 20. decembris), ar ko īsteno 11. panta 1. punktu Regulā (ES) Nr. 753/2011 par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, grupām, uzņēmumiem un vienībām, ņemot vērā situāciju Afganistānā

13

*

Padomes Regula (ES) Nr. 1245/2012 (2012. gada 20. decembris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 359/2011 par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Irānā

15

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1246/2012 (2012. gada 19. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 616/2007, ar kuru atver Kopienas tarifa kvotas mājputnu gaļai ar izcelsmi Brazīlijā, Taizemē un citās trešās valstīs un paredz to pārvaldību, kā arī nosaka atkāpes no minētās regulas noteikumiem 2012.–2013. gadā

16

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1247/2012 (2012. gada 19. decembris), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz tirdzniecības ziņojumu formātu un to sniegšanas biežumu darījumu reģistriem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (
  1
  )

1

20

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1248/2012 (2012. gada 19. decembris), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz darījumu reģistru reģistrācijas pieteikumu formātu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (
  1
  )

1

30

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1249/2012 (2012. gada 19. decembris), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz formātu, kādā centrālie darījumu partneri nodrošina datu uzskaiti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (
  1
  )

1

32

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1250/2012 (2012. gada 20. decembris), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2580/2001 par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām

40

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1251/2012 (2012. gada 20. decembris), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1183/2005, ar ko nosaka dažus īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret personām, kuras pārkāpj ieroču embargo attiecībā uz Kongo Demokrātisko Republiku

42

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1252/2012 (2012. gada 20. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

44

LĒMUMI

2012/808/KĀDP

*

Politikas un drošības komitejas Lēmums Atalanta/4/2012 (2012. gada 18. decembris), ar ko ieceļ ES operācijas komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas Somālijas piekrastē, un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta)

Atalanta

46

*

Padomes Īstenošanas lēmums 2012/809/KĀDP (2012. gada 20. decembris), ar kuru īsteno Lēmumu 2011/486/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, grupām, uzņēmumiem un vienībām, ņemot vērā situāciju Afganistānā

47

*

Padomes Lēmums 2012/810/KĀDP (2012. gada 20. decembris), ar ko groza Lēmumu 2011/235/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām un vienībām saistībā ar situāciju Irānā

49

*

Padomes Lēmums 2012/811/KĀDP (2012. gada 20. decembris), ar ko groza Lēmumu 2010/788/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Kongo Demokrātisko Republiku

50

*

Padomes Lēmums 2012/812/KĀDP (2012. gada 20. decembris), ar ko groza Kopējo nostāju 2003/495/KĀDP, kas attiecas uz Irāku

54

2012/813/ES, Euratom

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 19. decembris), ar kuru groza Lēmumu 90/178/Euratom, EEK, ar ko Luksemburgai atļauj neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas un izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9533)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9533)

55

2012/814/ES, Euratom

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 19. decembris), ar kuru groza Lēmumu 90/184/Euratom, EEK, ar ko Dānijai atļauj neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas un izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9538)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9538)

56

2012/815/ES, Euratom

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 19. decembris), ar kuru groza Lēmumu 96/564/Euratom, ar ko Austrijai atļauj neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas un izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9539)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9539)

57

2012/816/ES, Euratom

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 19. decembris), ar kuru groza Lēmumu 96/565/Euratom, EK, ar ko Zviedrijai atļauj neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas un izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9547)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9547)

59

2012/817/ES, Euratom

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 19. decembris), ar kuru groza Lēmumu 90/185/Euratom, EEK, ar ko Grieķijai atļauj izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9549)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9549)

60

2012/818/ES, Euratom

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 19. decembris), ar ko Dānijai atļauj izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9551)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9551)

61

2012/819/ES, Euratom

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 19. decembris), ar kuru groza Lēmumu 90/182/Euratom, EEK, ar ko Apvienotajai Karalistei atļauj neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas un izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9556)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9556)

62

2012/820/ES, Euratom

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 19. decembris), ar kuru groza Lēmumu 90/180/Euratom, EEK, ar ko Nīderlandei atļauj neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas un izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9567)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9567)

63

2012/821/ES, Euratom

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 19. decembris), ar kuru groza Lēmumu 90/177/Euratom, EEK, ar ko Beļģijai atļauj neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas un izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9568)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9568)

64

2012/822/ES, Euratom

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 19. decembris), ar kuru groza Lēmumu 90/179/Euratom, EEK, ar ko Vācijas Federatīvajai Republikai atļauj izmantot statistikas datus, kas vecāki par aizpagājušo gadu, un neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas vai izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9569)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9569)

65

2012/823/ES, Euratom

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 19. decembris), ar kuru groza Lēmumu 90/183/Euratom, EEK, ar ko Īrijai atļauj neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas un izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9570)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9570)

67

2012/824/ES, Euratom

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 19. decembris), ar kuru groza Lēmumu 90/176/Euratom, EEK, ar ko Francijai atļauj neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas un izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9572)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9572)

68

2012/825/ES

*

Komisijas Lēmums (2012. gada 20. decembris), ar ko izbeidz antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes bioetanola importu un šāda importa reģistrāciju atbilstoši Regulai (ES) Nr. 771/2012

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 21.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 352/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 352/1

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1241/2012

(2012. gada 11. decembris),

ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1138/2011, ar kuru piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Indijas, Indonēzijas un Malaizijas izcelsmes alifātisko spirtu un to maisījumu importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

| (1) | Komisija 2010. gada augustā ar paziņojumu par procedūras sākšanu, kas publicēts 2010. gada 13. augustā (2), sāka procedūru attiecībā uz Indijas, Indonēzijas un Malaizijas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes konkrētu alifātisko spirtu un to maisījumu (“FOH”) importu. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2010. gada augustā ar paziņojumu par procedūras sākšanu, kas publicēts 2010. gada 13. augustā (2), sāka procedūru attiecībā uz Indijas, Indonēzijas un Malaizijas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes konkrētu alifātisko spirtu un to maisījumu (“FOH”) importu.

| (2) | Komisija 2011. gada maijā ar Regulu (ES) Nr. 446/2011 (3) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu par Indijas, Indonēzijas un Malaizijas izcelsmes FOH importu, un 2011. gada novembrī ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1138/2011 (4) (“galīgā maksājuma regula”) tika noteikts galīgais antidempinga maksājums par šādu importu. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2011. gada maijā ar Regulu (ES) Nr. 446/2011 (3) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu par Indijas, Indonēzijas un Malaizijas izcelsmes FOH importu, un 2011. gada novembrī ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1138/2011 (4) (“galīgā maksājuma regula”) tika noteikts galīgais antidempinga maksājums par šādu importu.

| (3) | PT Ecogreen Oleochemicals (Indonēzijas FOH ražotājs eksportētājs), Ecogreen Oleochemicals (Singapūra) Pte. Ltd un Ecogreen Oleochemicals GmbH (turpmāk kopā “Ecogreen”) 2012. gada 21. janvārī cēla prasību (lieta T-28/12) Vispārējā tiesā atcelt galīgā maksājuma regulu, ciktāl tā attiecas uz antidempinga maksājumu, kas noteikts Ecogreen. Ecogreen apstrīdēja atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam piemēroto korekciju tā eksporta cenai, lai salīdzinātu šo eksporta cenu ar uzņēmuma normālo vērtību. |
| --- | --- |

(3)

PT Ecogreen Oleochemicals (Indonēzijas FOH ražotājs eksportētājs), Ecogreen Oleochemicals (Singapūra) Pte. Ltd un Ecogreen Oleochemicals GmbH (turpmāk kopā “Ecogreen”) 2012. gada 21. janvārī cēla prasību (lieta T-28/12) Vispārējā tiesā atcelt galīgā maksājuma regulu, ciktāl tā attiecas uz antidempinga maksājumu, kas noteikts Ecogreen. Ecogreen apstrīdēja atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam piemēroto korekciju tā eksporta cenai, lai salīdzinātu šo eksporta cenu ar uzņēmuma normālo vērtību.

| (4) | Tiesa 2012. gada 16. februārī pasludināja spriedumu apvienotajās lietās C-191/09 P un C-200/09 P Eiropas Savienības Padome un Eiropas Komisija pret Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) un Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT). Tiesa noraidīja apelācijas sūdzības un Vispārējās tiesas sprieduma pretapelācijas sūdzības lietā T-249/06 Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) un Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) pret Eiropas Savienības Padomi. Vispārējā tiesa atcēla Padomes Regulas (EK) Nr. 954/2006 (5) 1. pantu attiecībā uz Interpipe NTRP VAT, cita starpā pamatojoties uz acīmredzamu kļūdu vērtējumā, veicot korekciju atbilstoši 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam, un citu iemeslu dēļ attiecībā uz Interpipe Niko Tube ZAT. |
| --- | --- |

(4)

Tiesa 2012. gada 16. februārī pasludināja spriedumu apvienotajās lietās C-191/09 P un C-200/09 P Eiropas Savienības Padome un Eiropas Komisija pret Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) un Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT). Tiesa noraidīja apelācijas sūdzības un Vispārējās tiesas sprieduma pretapelācijas sūdzības lietā T-249/06 Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) un Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) pret Eiropas Savienības Padomi. Vispārējā tiesa atcēla Padomes Regulas (EK) Nr. 954/2006 (5) 1. pantu attiecībā uz Interpipe NTRP VAT, cita starpā pamatojoties uz acīmredzamu kļūdu vērtējumā, veicot korekciju atbilstoši 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam, un citu iemeslu dēļ attiecībā uz Interpipe Niko Tube ZAT.

| (5) | Ņemot vērā to, ka Ecogreen faktiskie apstākļi, kas attiecas uz korekciju atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam, ir līdzīgi Interpipe NTRP VAT faktiskajiem apstākļiem, jo īpaši attiecībā uz šādu faktoru kombināciju: tiešo pārdevumu apjoms uz trešām valstīm mazāks par 8 % (1–5 %) no visiem eksporta pārdevumiem; tirgotājs un ražotājs eksportētājs ir kopīgā īpašumā / pakļauti kopīgai kontrolei; tirgotāja un ražotāja eksportētāja uzdevumu raksturs; tādēļ uzskata, ka ir lietderīgi pārrēķināt Ecogreen dempinga starpību, neveicot korekciju atbilstoši 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam, un attiecīgi grozīt galīgā maksājuma regulu. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā to, ka Ecogreen faktiskie apstākļi, kas attiecas uz korekciju atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam, ir līdzīgi Interpipe NTRP VAT faktiskajiem apstākļiem, jo īpaši attiecībā uz šādu faktoru kombināciju: tiešo pārdevumu apjoms uz trešām valstīm mazāks par 8 % (1–5 %) no visiem eksporta pārdevumiem; tirgotājs un ražotājs eksportētājs ir kopīgā īpašumā / pakļauti kopīgai kontrolei; tirgotāja un ražotāja eksportētāja uzdevumu raksturs; tādēļ uzskata, ka ir lietderīgi pārrēķināt Ecogreen dempinga starpību, neveicot korekciju atbilstoši 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam, un attiecīgi grozīt galīgā maksājuma regulu.

A.   JAUNS KONSTATĒJUMU NOVĒRTĒJUMS, PAMATOJOTIES UZ VISPĀRĒJĀS TIESAS SPRIEDUMU

| (6) | Atrēķinot korekciju atbilstoši 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam, dempinga starpība, kas noteikta attiecībā uz Ecogreen un izteikta procentos no CIF importa cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir mazāka par 2 %, tādēļ to saskaņā ar pamatregulas 9. panta 3. punktu klasificē de minimis. Ņemot vērā iepriekš minēto, izmeklēšana attiecībā uz Ecogreen būtu jāizbeidz, neieviešot pasākumus. |
| --- | --- |

(6)

Atrēķinot korekciju atbilstoši 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam, dempinga starpība, kas noteikta attiecībā uz Ecogreen un izteikta procentos no CIF importa cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir mazāka par 2 %, tādēļ to saskaņā ar pamatregulas 9. panta 3. punktu klasificē de minimis. Ņemot vērā iepriekš minēto, izmeklēšana attiecībā uz Ecogreen būtu jāizbeidz, neieviešot pasākumus.

| (7) | Tāda dempinga starpība visiem uzņēmumiem Indonēzijā (izņemot citu ražotāju eksportētāju ar individuālo dempinga starpību), ko balstīja uz starpību, kas noteikta Indonēzijas ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, ar lielāko dempinga starpību, būtu jāpārskata, lai ņemtu vērā Ecogreen pārrēķināto dempinga starpību. |
| --- | --- |

(7)

Tāda dempinga starpība visiem uzņēmumiem Indonēzijā (izņemot citu ražotāju eksportētāju ar individuālo dempinga starpību), ko balstīja uz starpību, kas noteikta Indonēzijas ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, ar lielāko dempinga starpību, būtu jāpārskata, lai ņemtu vērā Ecogreen pārrēķināto dempinga starpību.

B.   IZPAUŠANA

| (8) | Ieinteresētās personas tika informētas par priekšlikumu pārskatīt antidempinga maksājumu likmes divos informācijas izpaušanas dokumentos, kas attiecīgi nosūtīti 2012. gada 13. jūnijā (pirmais) un 2012. gada 25. septembrī (otrais). Pēc katras informācijas izpaušanas saskaņā ar pamatregulas noteikumiem visām ieinteresētajām personām deva iespēju noteiktā termiņā paust viedokļus. |
| --- | --- |

(8)

Ieinteresētās personas tika informētas par priekšlikumu pārskatīt antidempinga maksājumu likmes divos informācijas izpaušanas dokumentos, kas attiecīgi nosūtīti 2012. gada 13. jūnijā (pirmais) un 2012. gada 25. septembrī (otrais). Pēc katras informācijas izpaušanas saskaņā ar pamatregulas noteikumiem visām ieinteresētajām personām deva iespēju noteiktā termiņā paust viedokļus.

| (9) | Par 2012. gada 13. jūnijā nosūtīto informācijas izpaušanas dokumentu tika saņemti komentāri no P.T. Musim Mas (PTMM) – otrā ražotāja eksportētāja Indonēzijā –, viena ražotāja Savienībā un viena ražotāja eksportētāja Malaizijā. PTMM arī lūdza iespēju tikt uzklausītam Komisijas dienestos, un šāda iespēja tika nodrošināta. |
| --- | --- |

(9)

Par 2012. gada 13. jūnijā nosūtīto informācijas izpaušanas dokumentu tika saņemti komentāri no P.T. Musim Mas (PTMM) – otrā ražotāja eksportētāja Indonēzijā –, viena ražotāja Savienībā un viena ražotāja eksportētāja Malaizijā. PTMM arī lūdza iespēju tikt uzklausītam Komisijas dienestos, un šāda iespēja tika nodrošināta.

| (10) | PTMM, kuram arī veica korekciju atbilstoši 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam, apgalvoja, ka, ievērojot Tiesas spriedumu apvienotajās lietās C-191/09 P un C-200/09 P, būtu jāpārrēķina tā dempinga starpība – līdzīgi, kā tas izdarīts attiecībā uz Ecogreen –, nepiemērojot korekciju atbilstoši 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam, jo, ja noteikts, ka ražotājs eksportētājs un tirgotājs ir viena ekonomiskā vienība, korekciju atbilstoši 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam nedrīkst veikt. Uzņēmums arī apgalvoja, ka pierādījumi par korekcijas nepieciešamību jāsniedz iestādēm; PTMM gadījumā tās šādus pierādījumus neesot sniegušas. Turklāt PTMM apgalvoja, ka tā apstākļi ir identiski Ecogreen apstākļiem un ka atšķirīgā attieksme tādējādi radītu diskrimināciju. |
| --- | --- |

(10)

PTMM, kuram arī veica korekciju atbilstoši 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam, apgalvoja, ka, ievērojot Tiesas spriedumu apvienotajās lietās C-191/09 P un C-200/09 P, būtu jāpārrēķina tā dempinga starpība – līdzīgi, kā tas izdarīts attiecībā uz Ecogreen –, nepiemērojot korekciju atbilstoši 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam, jo, ja noteikts, ka ražotājs eksportētājs un tirgotājs ir viena ekonomiskā vienība, korekciju atbilstoši 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam nedrīkst veikt. Uzņēmums arī apgalvoja, ka pierādījumi par korekcijas nepieciešamību jāsniedz iestādēm; PTMM gadījumā tās šādus pierādījumus neesot sniegušas. Turklāt PTMM apgalvoja, ka tā apstākļi ir identiski Ecogreen apstākļiem un ka atšķirīgā attieksme tādējādi radītu diskrimināciju.

| (11) | Attiecībā uz PTMM komentāriem jāņem vērā, ka no Tiesas sprieduma apvienotajās lietās C-191/09 P un C-200/09 P neizriet, ka korekciju atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam nedrīkst veikt, tiklīdz ir noteikta viena ekonomiskā vienība. Korekciju atbilstoši 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam PTMM gadījumā uzskata par pamatotu, kā skaidrots galīgā maksājuma regulā, saziņā ar uzņēmumu un turpmāk. |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz PTMM komentāriem jāņem vērā, ka no Tiesas sprieduma apvienotajās lietās C-191/09 P un C-200/09 P neizriet, ka korekciju atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam nedrīkst veikt, tiklīdz ir noteikta viena ekonomiskā vienība. Korekciju atbilstoši 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam PTMM gadījumā uzskata par pamatotu, kā skaidrots galīgā maksājuma regulā, saziņā ar uzņēmumu un turpmāk.

| (12) | Abu Indonēzijas ražotāju eksportētāju apstākļos ir vairākas atšķirības, jo īpaši attiecībā uz šādu punktu kombināciju: ražotāja tiešo eksporta pārdevumu līmenis; tirgotāju darbību un funkciju nozīmīgums saistībā ar ražojumiem, kuru avots ir nesaistītajos uzņēmumos; esošais līgums starp tirgotāju un ražotāju, saskaņā ar kuru tirgotājam būtu jāsaņem komisija par eksporta pārdevumiem. Ņemot vērā atšķirības divu uzņēmumu apstākļos, apgalvojums par diskrimināciju ir noraidāms. |
| --- | --- |

(12)

Abu Indonēzijas ražotāju eksportētāju apstākļos ir vairākas atšķirības, jo īpaši attiecībā uz šādu punktu kombināciju: ražotāja tiešo eksporta pārdevumu līmenis; tirgotāju darbību un funkciju nozīmīgums saistībā ar ražojumiem, kuru avots ir nesaistītajos uzņēmumos; esošais līgums starp tirgotāju un ražotāju, saskaņā ar kuru tirgotājam būtu jāsaņem komisija par eksporta pārdevumiem. Ņemot vērā atšķirības divu uzņēmumu apstākļos, apgalvojums par diskrimināciju ir noraidāms.

| (13) | Jāņem vērā, ka PTMM arī ir cēlis prasību (lieta T-26/12) Vispārējā tiesā par galīgā maksājuma regulas atcelšanu, ciktāl tas attiecas uz antidempinga maksājumu attiecībā uz PTMM. |
| --- | --- |

(13)

Jāņem vērā, ka PTMM arī ir cēlis prasību (lieta T-26/12) Vispārējā tiesā par galīgā maksājuma regulas atcelšanu, ciktāl tas attiecas uz antidempinga maksājumu attiecībā uz PTMM.

| (14) | Viens ražotājs eksportētājs Malaizijā apgalvoja, ka Ecogreen starpības pārrēķins, neveicot korekciju atbilstoši 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam, neesot atbalstīts spriedumā apvienotajās lietās C-191/09 P un C-200/09 P vai ar tajos ietvertajiem faktiem. Tas norādīja, ka Vispārējā tiesa lietā T-249/06 ir atklājusi acīmredzamu kļūdu vērtējumā, piemērojot pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu, ciktāl Padome veica korekciju eksporta cenai, ko noteica Sepco sakarā ar darījumiem attiecībā uz cauruļvadiem, ko ražojis Interpipe NTRP VAT, bet ne cauruļvadiem, ko ražojis Interpipe Niko Tube ZAT. Līdz ar to Ecogreen faktiskie apstākļi vienlaikus nevar būt līdzīgi Interpipe NTRP VAT un Interpipe Niko Tube ZAT apstākļiem, jo šo uzņēmumu stāvoklis esot atšķirīgs. |
| --- | --- |

(14)

Viens ražotājs eksportētājs Malaizijā apgalvoja, ka Ecogreen starpības pārrēķins, neveicot korekciju atbilstoši 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam, neesot atbalstīts spriedumā apvienotajās lietās C-191/09 P un C-200/09 P vai ar tajos ietvertajiem faktiem. Tas norādīja, ka Vispārējā tiesa lietā T-249/06 ir atklājusi acīmredzamu kļūdu vērtējumā, piemērojot pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu, ciktāl Padome veica korekciju eksporta cenai, ko noteica Sepco sakarā ar darījumiem attiecībā uz cauruļvadiem, ko ražojis Interpipe NTRP VAT, bet ne cauruļvadiem, ko ražojis Interpipe Niko Tube ZAT. Līdz ar to Ecogreen faktiskie apstākļi vienlaikus nevar būt līdzīgi Interpipe NTRP VAT un Interpipe Niko Tube ZAT apstākļiem, jo šo uzņēmumu stāvoklis esot atšķirīgs.

| (15) | Šo apgalvojumu pieņēma. Tik tiešām Ecogreen stāvoklis ir līdzīgs Interpipe NTRP VAT stāvoklim. Šis konstatējums pamato vajadzību veikt atbilstīgus pasākumus, lai pārrēķinātu Ecogreen dempinga starpību, neveicot korekciju atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(15)

Šo apgalvojumu pieņēma. Tik tiešām Ecogreen stāvoklis ir līdzīgs Interpipe NTRP VAT stāvoklim. Šis konstatējums pamato vajadzību veikt atbilstīgus pasākumus, lai pārrēķinātu Ecogreen dempinga starpību, neveicot korekciju atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam.

| (16) | Vēl jo vairāk – Malaizijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Ecogreen stāvoklis, kā aprakstīts galīgā maksājuma regulā, nav arī līdzīgs Interpipe NTRP VAT stāvoklim. Atkārtoti novērtējot Ecogreen konkrētos faktiskos apstākļus, tomēr tiek uzskatīts, ka tie ir pietiekami līdzīgi Interpipe NTRP VAT apstākļiem, jo šāda kontrole, kā to noteikusi Vispārējā tiesa Interpipe NTRP VAT gadījumā, novērtējot, vai uzņēmums, kas veic šīs pārdošanas darbības, ir ražotāja eksportētāja kontrolē vai pakļauts kopīgai kontrolei, tika konstatēta arī attiecībā uz Ecogreen, un kopā ar vairākiem citiem faktoriem, kā norādīts 4. apsvērumā, ļauj izdarīt secinājumu, ka korekciju atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam nebūtu vajadzējis veikt. |
| --- | --- |

(16)

Vēl jo vairāk – Malaizijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Ecogreen stāvoklis, kā aprakstīts galīgā maksājuma regulā, nav arī līdzīgs Interpipe NTRP VAT stāvoklim. Atkārtoti novērtējot Ecogreen konkrētos faktiskos apstākļus, tomēr tiek uzskatīts, ka tie ir pietiekami līdzīgi Interpipe NTRP VAT apstākļiem, jo šāda kontrole, kā to noteikusi Vispārējā tiesa Interpipe NTRP VAT gadījumā, novērtējot, vai uzņēmums, kas veic šīs pārdošanas darbības, ir ražotāja eksportētāja kontrolē vai pakļauts kopīgai kontrolei, tika konstatēta arī attiecībā uz Ecogreen, un kopā ar vairākiem citiem faktoriem, kā norādīts 4. apsvērumā, ļauj izdarīt secinājumu, ka korekciju atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam nebūtu vajadzējis veikt.

| (17) | Tas pats Malaizijas ražotājs eksportētājs, piedāvājot alternatīvu savam argumentam par līdzībām starp Ecogreen stāvokli un lietas T-249/06 apstākļiem, apgalvoja, ka informācijas izpaušanas dokumentā, kas nosūtīts 2012. gada 13. jūnijā, nebija sniegti pietiekami plaši skaidrojumi un ka būtu jāizpauž papildu informācija par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, balstoties uz kuriem pamatoja Ecogreen pārrēķinu. Viens Savienības ražotājs arī komentēja, ka abi 8. apsvēruma minētie informācijas izpaušanas dokumenti esot nepietiekami plaši izvērsti, un apgalvoja, ka tam esot liegtas tiesības uz aizstāvību. |
| --- | --- |

(17)

Tas pats Malaizijas ražotājs eksportētājs, piedāvājot alternatīvu savam argumentam par līdzībām starp Ecogreen stāvokli un lietas T-249/06 apstākļiem, apgalvoja, ka informācijas izpaušanas dokumentā, kas nosūtīts 2012. gada 13. jūnijā, nebija sniegti pietiekami plaši skaidrojumi un ka būtu jāizpauž papildu informācija par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, balstoties uz kuriem pamatoja Ecogreen pārrēķinu. Viens Savienības ražotājs arī komentēja, ka abi 8. apsvēruma minētie informācijas izpaušanas dokumenti esot nepietiekami plaši izvērsti, un apgalvoja, ka tam esot liegtas tiesības uz aizstāvību.

| (18) | Šajā sakarā jāatgādina, ka konkrētie dati par atsevišķiem uzņēmumiem, kas ir konfidenciāli pēc būtības, nevar tikt izpausti trešām personām. Tomēr par Ecogreen faktisko apstākļu veidu, kas ir līdzīgs Interpipe NTRP VAT apstākļu veidam, kā norādīts 5. apsvērumā, ieinteresētās personas tika informētas 2012. gada 13. jūnijā un 2012. gada 25. septembrī; saskaņā ar pamatregulas noteikumiem tika dots laiks, kurā tās varēja paust viedokli. |
| --- | --- |

(18)

Šajā sakarā jāatgādina, ka konkrētie dati par atsevišķiem uzņēmumiem, kas ir konfidenciāli pēc būtības, nevar tikt izpausti trešām personām. Tomēr par Ecogreen faktisko apstākļu veidu, kas ir līdzīgs Interpipe NTRP VAT apstākļu veidam, kā norādīts 5. apsvērumā, ieinteresētās personas tika informētas 2012. gada 13. jūnijā un 2012. gada 25. septembrī; saskaņā ar pamatregulas noteikumiem tika dots laiks, kurā tās varēja paust viedokli.

| (19) | Atbildot uz 2012. gada 25. septembrī nosūtīto otro informācijas izpaušanas dokumentu, ieinteresētās personas galvenokārt atkārtoja apgalvojumus, kas pausti atbildēs uz pirmo informācijas izpaušanas dokumentu, ko nosūtīja 2012. gada 13. jūnijā. |
| --- | --- |

(19)

Atbildot uz 2012. gada 25. septembrī nosūtīto otro informācijas izpaušanas dokumentu, ieinteresētās personas galvenokārt atkārtoja apgalvojumus, kas pausti atbildēs uz pirmo informācijas izpaušanas dokumentu, ko nosūtīja 2012. gada 13. jūnijā.

| (20) | PTMM plašāk izklāstīja savus komentārus, kas balstījās uz pamatapgalvojumu par to, ka vienas ekonomiskās vienības pastāvēšana starp PTMM un tā tirgotāju izslēdzot korekciju atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam, pieprasot, lai iestādes pārietu no vienas ekonomiskās vienības principa, ko izklāstījusi Tiesa, uz funkcionālo pieeju, saskaņā ar kuru būtu vajadzīga saistītā tirgotāja funkciju analīze. |
| --- | --- |

(20)

PTMM plašāk izklāstīja savus komentārus, kas balstījās uz pamatapgalvojumu par to, ka vienas ekonomiskās vienības pastāvēšana starp PTMM un tā tirgotāju izslēdzot korekciju atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam, pieprasot, lai iestādes pārietu no vienas ekonomiskās vienības principa, ko izklāstījusi Tiesa, uz funkcionālo pieeju, saskaņā ar kuru būtu vajadzīga saistītā tirgotāja funkciju analīze.

| (21) | Jāņem vērā, ka šis jautājums ir par tiesību akta punktu, kas ir izskatīšanā esošās lietas priekšmets. |
| --- | --- |

(21)

Jāņem vērā, ka šis jautājums ir par tiesību akta punktu, kas ir izskatīšanā esošās lietas priekšmets.

| (22) | Turklāt PTMM apgalvoja, ka argumenti iepriekš minētajā 12. apsvērumā nav pārliecinoši un pietiekami, lai attiecīgi nošķirtu starp Ecogreen un PTMM apstākļiem. |
| --- | --- |

(22)

Turklāt PTMM apgalvoja, ka argumenti iepriekš minētajā 12. apsvērumā nav pārliecinoši un pietiekami, lai attiecīgi nošķirtu starp Ecogreen un PTMM apstākļiem.

| (23) | Šajā sakarā atliek vien minēt, ka, ievērojot iedibināto judikatūru, atšķirīgā attieksme pret uzņēmumiem, kas nav vienādā situācijā, nav diskriminācija (6). Ņemot vērā iepriekš minēto, katra lieta tika vērtēta atsevišķi saskaņā ar konstatējumiem spriedumos lietā T-249/09 un apvienotajās lietās C-191/09 P un C-200/09 P. |
| --- | --- |

(23)

Šajā sakarā atliek vien minēt, ka, ievērojot iedibināto judikatūru, atšķirīgā attieksme pret uzņēmumiem, kas nav vienādā situācijā, nav diskriminācija (6). Ņemot vērā iepriekš minēto, katra lieta tika vērtēta atsevišķi saskaņā ar konstatējumiem spriedumos lietā T-249/09 un apvienotajās lietās C-191/09 P un C-200/09 P.

| (24) | Pirmais arguments – ražotāja tiešo eksporta pārdevumu līmenis. PTMM informēja, ka tam nav mārketinga un pārdošanas nodaļas, un apgalvoja, ka visi Indonēzijas ražotāja (nevis saistītā tirgotāja) veiktie tiešie pārdevumi pilnībā atbilda juridiskajām prasībām. Mārketinga un pārdošanas funkcijas pildīja tā tirgotājs Singapūrā. Šā iemesla dēļ PTMM apgalvoja, ka šis arguments nepamato ne korekciju atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam, nedz nošķiršanu, kas izdarīta starp PTMM, no vienas puses, un Interpipe NTRP VAT, no otras puses. |
| --- | --- |

(24)

Pirmais arguments – ražotāja tiešo eksporta pārdevumu līmenis. PTMM informēja, ka tam nav mārketinga un pārdošanas nodaļas, un apgalvoja, ka visi Indonēzijas ražotāja (nevis saistītā tirgotāja) veiktie tiešie pārdevumi pilnībā atbilda juridiskajām prasībām. Mārketinga un pārdošanas funkcijas pildīja tā tirgotājs Singapūrā. Šā iemesla dēļ PTMM apgalvoja, ka šis arguments nepamato ne korekciju atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam, nedz nošķiršanu, kas izdarīta starp PTMM, no vienas puses, un Interpipe NTRP VAT, no otras puses.

| (25) | Pamatregulas 2. panta 10. punktā paredzēts, ka starp eksporta cenu un normālo vērtību veic taisnīgu salīdzināšanu, izmantojot vienādu tirdzniecības līmeni, kā arī pienācīgu uzmanību pievēršot atšķirībām, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Ja normālā vērtība un eksporta cena nav salīdzināmas tādā formā, kādas tās ir noteiktas, katrā konkrētā gadījumā pēc būtības izdara korekcijas, ņemot vērā faktorus, par kuriem apgalvo un kuri norāda, ka tie ietekmē cenas un līdz ar to cenu salīdzināmību. |
| --- | --- |

(25)

Pamatregulas 2. panta 10. punktā paredzēts, ka starp eksporta cenu un normālo vērtību veic taisnīgu salīdzināšanu, izmantojot vienādu tirdzniecības līmeni, kā arī pienācīgu uzmanību pievēršot atšķirībām, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Ja normālā vērtība un eksporta cena nav salīdzināmas tādā formā, kādas tās ir noteiktas, katrā konkrētā gadījumā pēc būtības izdara korekcijas, ņemot vērā faktorus, par kuriem apgalvo un kuri norāda, ka tie ietekmē cenas un līdz ar to cenu salīdzināmību.

| (26) | Pamatojoties uz šo un kā norādīts pagaidu regulas 38. apsvērumā, korekcijas cita starpā par atšķirībām komisijās starp eksporta pārdevumu cenām un iekšzemes cenām sākotnējās izmeklēšanās uzskatīja par pamatotām, ņemot vērā atšķirības tirdzniecības kanālos starp eksporta pārdevumiem uz Eiropas Savienību un iekšzemes pārdevumiem. |
| --- | --- |

(26)

Pamatojoties uz šo un kā norādīts pagaidu regulas 38. apsvērumā, korekcijas cita starpā par atšķirībām komisijās starp eksporta pārdevumu cenām un iekšzemes cenām sākotnējās izmeklēšanās uzskatīja par pamatotām, ņemot vērā atšķirības tirdzniecības kanālos starp eksporta pārdevumiem uz Eiropas Savienību un iekšzemes pārdevumiem.

| (27) | PTMM sniegtie argumenti nav pretrunā pirmajam argumentam, proti, ka PTMM veikto tiešo eksporta pārdevumu līmenis ir augstāks par Interpipe NTRP PVN līmeni un ka šis fakts nošķir PTMM no Ecogreen. Vēl jo vairāk, ņemot vērā tiešo eksporta pārdevumu līmeni, var secināt tikai to, ka PTMM eksporta pārdevumus veica ne tikai tā saistītais tirgotājs Singapūrā, bet arī Indonēzijā. |
| --- | --- |

(27)

PTMM sniegtie argumenti nav pretrunā pirmajam argumentam, proti, ka PTMM veikto tiešo eksporta pārdevumu līmenis ir augstāks par Interpipe NTRP PVN līmeni un ka šis fakts nošķir PTMM no Ecogreen. Vēl jo vairāk, ņemot vērā tiešo eksporta pārdevumu līmeni, var secināt tikai to, ka PTMM eksporta pārdevumus veica ne tikai tā saistītais tirgotājs Singapūrā, bet arī Indonēzijā.

| (28) | Otrais arguments: tirgotāju darbību un funkciju nozīmīgums saistībā ar ražojumiem, kuru avots ir nesaistītajos uzņēmumos. PTMM gan nenoliedza, ka ar to saistītais tirgotājs bija iesaistīts darbībās ar dažādiem no palmu eļļas iegūtajiem produktiem, tomēr norādīja, ka šis arguments ir kļūdains, jo tas attiecas uz darbībām, kas nav ietvertas sākotnējās izmeklēšanas darbības jomā. |
| --- | --- |

(28)

Otrais arguments: tirgotāju darbību un funkciju nozīmīgums saistībā ar ražojumiem, kuru avots ir nesaistītajos uzņēmumos. PTMM gan nenoliedza, ka ar to saistītais tirgotājs bija iesaistīts darbībās ar dažādiem no palmu eļļas iegūtajiem produktiem, tomēr norādīja, ka šis arguments ir kļūdains, jo tas attiecas uz darbībām, kas nav ietvertas sākotnējās izmeklēšanas darbības jomā.

| (29) | Lai novērtētu, vai tirgotājs Vispārējās tiesas sprieduma nozīmē lietā T-249/06 neuzņemas iekšējās tirdzniecības nodaļas funkcijas, bet tādas funkcijas, kas līdzīgas aģenta funkcijām, kurš darbojas uz komisijas pamata, tirgotāja darbības vērtējamas, ievērojot ekonomiskās reālijas. Ir līdzības saistībā ar tirgotāja funkcijām, kas attiecas uz attiecīgo ražojumu, un pārējiem tirgotajiem ražojumiem. To apstiprina fakts, ka, kā izklāstīts iepriekš 30. un 31. apsvērumā, attiecības starp PTMM un ar to saistīto tirgotāju, ieskaitot tirgotāja funkcijas, saistībā ar lielāko daļu ražojumu vai pat visiem ražojumiem – tostarp attiecīgo ražojumu – reglamentē viens vienīgs līgums, kurā netiek nošķirts starp ražojumiem. Jāatzīmē, ka tirgotāja vispārējās darbības tika lielā mērā balstītas uz piegādēm, kuru izcelsme bija nesaistītajos uzņēmumos. Tādējādi tirgotāja funkcijas ir līdzīgas aģenta funkcijām, kas darbojas uz komisijas pamata. |
| --- | --- |

(29)

Lai novērtētu, vai tirgotājs Vispārējās tiesas sprieduma nozīmē lietā T-249/06 neuzņemas iekšējās tirdzniecības nodaļas funkcijas, bet tādas funkcijas, kas līdzīgas aģenta funkcijām, kurš darbojas uz komisijas pamata, tirgotāja darbības vērtējamas, ievērojot ekonomiskās reālijas. Ir līdzības saistībā ar tirgotāja funkcijām, kas attiecas uz attiecīgo ražojumu, un pārējiem tirgotajiem ražojumiem. To apstiprina fakts, ka, kā izklāstīts iepriekš 30. un 31. apsvērumā, attiecības starp PTMM un ar to saistīto tirgotāju, ieskaitot tirgotāja funkcijas, saistībā ar lielāko daļu ražojumu vai pat visiem ražojumiem – tostarp attiecīgo ražojumu – reglamentē viens vienīgs līgums, kurā netiek nošķirts starp ražojumiem. Jāatzīmē, ka tirgotāja vispārējās darbības tika lielā mērā balstītas uz piegādēm, kuru izcelsme bija nesaistītajos uzņēmumos. Tādējādi tirgotāja funkcijas ir līdzīgas aģenta funkcijām, kas darbojas uz komisijas pamata.

| (30) | Trešais arguments: esošais līgums starp tirgotāju un ražotāju, saskaņā ar kuru tirgotājam būtu jāsaņem komisija par eksporta pārdevumiem. PTMM apgalvoja, ka šis līgums esot satvarvienošanās, kurā reglamentē transfertcenas starp saistītajām personām, lai ievērotu Indonēzijā/Singapūrā piemērojamās nodokļu pamatnostādnes un starptautiski atzītas pamatnostādnes par transfertcenu noteikšanu. |
| --- | --- |

(30)

Trešais arguments: esošais līgums starp tirgotāju un ražotāju, saskaņā ar kuru tirgotājam būtu jāsaņem komisija par eksporta pārdevumiem. PTMM apgalvoja, ka šis līgums esot satvarvienošanās, kurā reglamentē transfertcenas starp saistītajām personām, lai ievērotu Indonēzijā/Singapūrā piemērojamās nodokļu pamatnostādnes un starptautiski atzītas pamatnostādnes par transfertcenu noteikšanu.

| (31) | Tas fakts, ka šo vienošanos var arī izmantot, lai aprēķinātu cenas saskaņā ar tirgus apstākļiem atbilstoši piemērojamām nodokļu pamatnostādnēm, nav pretrunā konstatējumam, ka saskaņā ar līgumu tirgotājs saņēmis komisiju kā fiksēto uzcenojumu tikai par tā starptautiskajām un mārketinga pārdošanas darbībām. Faktiski vien vienošanās nosaukums un tās nosacījumi pamato konstatējumu, ka līgums bija paredzēts, lai reglamentētu attiecības starp PTMM un tirgotāju, un ka tas neaprobežojās tikai ar transfertcenu noteikšanu vai nodokļu jautājumiem. Tādējādi šis līgums ir netiešs pierādījums tam, ka tirgotāja funkcijas ir līdzīgas tāda aģenta funkcijām, kas darbojas uz komisijas pamata. |
| --- | --- |

(31)

Tas fakts, ka šo vienošanos var arī izmantot, lai aprēķinātu cenas saskaņā ar tirgus apstākļiem atbilstoši piemērojamām nodokļu pamatnostādnēm, nav pretrunā konstatējumam, ka saskaņā ar līgumu tirgotājs saņēmis komisiju kā fiksēto uzcenojumu tikai par tā starptautiskajām un mārketinga pārdošanas darbībām. Faktiski vien vienošanās nosaukums un tās nosacījumi pamato konstatējumu, ka līgums bija paredzēts, lai reglamentētu attiecības starp PTMM un tirgotāju, un ka tas neaprobežojās tikai ar transfertcenu noteikšanu vai nodokļu jautājumiem. Tādējādi šis līgums ir netiešs pierādījums tam, ka tirgotāja funkcijas ir līdzīgas tāda aģenta funkcijām, kas darbojas uz komisijas pamata.

| (32) | Iepriekš izklāstītie argumenti liecina, ka iestādes ir ievērojušas pierādījumu standartu, kas paredzēts iedibinātajā judikatūrā (7): tās balsta savus konstatējumus uz tiešiem vai vismaz netiešiem pierādījumiem. Kas attiecas uz PTMM, tad, ievērojot iepriekš izklāstītos iemeslus, atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam veiktā korekcija eksporta cenai ir pamatota; tādēļ būtu jāsaglabā pašreizējais antidempinga maksājuma līmenis. |
| --- | --- |

(32)

Iepriekš izklāstītie argumenti liecina, ka iestādes ir ievērojušas pierādījumu standartu, kas paredzēts iedibinātajā judikatūrā (7): tās balsta savus konstatējumus uz tiešiem vai vismaz netiešiem pierādījumiem. Kas attiecas uz PTMM, tad, ievērojot iepriekš izklāstītos iemeslus, atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam veiktā korekcija eksporta cenai ir pamatota; tādēļ būtu jāsaglabā pašreizējais antidempinga maksājuma līmenis.

C.   SECINĀJUMS

| (33) | Ņemot vērā iepriekš minēto, maksājuma likmes, kas piemērojamas Ecogreen un visiem pārējiem uzņēmumiem Indonēzijā (izņemot P.T. Musim Mas), būtu jāgroza. Grozītās likmes būtu jāpiemēro retrospektīvi no Regulas (ES) Nr. 1138/2011 spēkā stāšanās dienas, arī attiecībā uz visu importu, kuram no 2011. gada 12. maija līdz 2011. gada 11. novembrim piemēroja pagaidu maksājumus. Attiecīgi saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1138/2011 (tās sākotnējā redakcijā) 1. pantu samaksātais vai iegrāmatotais galīgais antidempinga maksājums un pagaidu antidempinga maksājumi, kas galīgi iekasēti saskaņā ar minētās regulas (tās sākotnējā redakcijā) 2. pantu, pārsniedzot maksājuma likmi, kas norādīta Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1138/2011 1. panta 2. punktā (jaunākie grozījumi saskaņā ar šo regulu), būtu jāatmaksā vai jāatbrīvo no tiem. Maksājumu atmaksāšana vai atbrīvošana no tiem būtu jāpieprasa valsts muitas iestādēm saskaņā ar tiesību aktiem, kas piemērojami muitas jomā, |
| --- | --- |

(33)

Ņemot vērā iepriekš minēto, maksājuma likmes, kas piemērojamas Ecogreen un visiem pārējiem uzņēmumiem Indonēzijā (izņemot P.T. Musim Mas), būtu jāgroza. Grozītās likmes būtu jāpiemēro retrospektīvi no Regulas (ES) Nr. 1138/2011 spēkā stāšanās dienas, arī attiecībā uz visu importu, kuram no 2011. gada 12. maija līdz 2011. gada 11. novembrim piemēroja pagaidu maksājumus. Attiecīgi saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1138/2011 (tās sākotnējā redakcijā) 1. pantu samaksātais vai iegrāmatotais galīgais antidempinga maksājums un pagaidu antidempinga maksājumi, kas galīgi iekasēti saskaņā ar minētās regulas (tās sākotnējā redakcijā) 2. pantu, pārsniedzot maksājuma likmi, kas norādīta Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1138/2011 1. panta 2. punktā (jaunākie grozījumi saskaņā ar šo regulu), būtu jāatmaksā vai jāatbrīvo no tiem. Maksājumu atmaksāšana vai atbrīvošana no tiem būtu jāpieprasa valsts muitas iestādēm saskaņā ar tiesību aktiem, kas piemērojami muitas jomā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ierakstu par Indonēziju Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1138/2011 1. panta 2. punktā aizstāj ar šādu:

| Valsts | Uzņēmums | Galīgais antidempinga maksājums (EUR par tonnu neto) | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- | --- |
| “Indonēzija | P.T. Ecogreen Oleochemicals Batam, Kabil, Batam


  P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara | 0,00
  45,63 | B111
  B112 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 45,63 | B999” |

Valsts

Uzņēmums

Galīgais antidempinga maksājums (EUR par tonnu neto)

Taric papildu kods

“Indonēzija

P.T. Ecogreen Oleochemicals Batam, Kabil, Batam

P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara

0,00

45,63

B111

B112

Visi pārējie uzņēmumi

45,63

B999”

2. pants

Saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1138/2011 (tās sākotnējā redakcijā) 1. pantu samaksāto vai iegrāmatoto maksājumu summas un pagaidu maksājumu summas, kas galīgi iekasētas saskaņā ar minētās regulas (tās sākotnējā redakcijā) 2. pantu un kas pārsniedz summas, kuras noteiktas ar šīs regulas 1. pantu, atmaksā vai atbrīvo no to samaksas. Pieprasījumu veikt atmaksu vai atbrīvot no maksājuma iesniedz valsts muitas dienestiem saskaņā ar tiesību aktiem, kas piemērojami muitas jomā.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2011. gada 12. novembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 11. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV C 219, 13.8.2010., 12. lpp.

2

(3)  OV L 122, 11.5.2011., 47. lpp.

3

(4)  OV L 293, 11.11.2011., 1. lpp.

4

(5)  Padomes Regula (EK) Nr. 954/2006 (2006. gada 27. jūnijs), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu Horvātijas, Rumānijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs un tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam, atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 2320/97 un Padomes Regulu (EK) Nr. 348/2000, pārtrauc starpposma un termiņa beigu pārskatīšanas attiecībā uz antidempinga maksājumiem par, inter alia, Krievijas un Rumānijas izcelsmes dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu, un pārtrauc starpposma pārskatīšanas attiecībā uz antidempinga maksājumiem par dažu, inter alia, Krievijas un Rumānijas, Horvātijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu (OV L 175, 29.6.2006., 4. lpp.).

5

inter alia

inter alia

(6)  Lieta C-248/04, Koninklijke Cooperatie Cosun (2006) ECR I-10211, 72. punkts, un lieta C-303/05 Advocaten voor de Wereld (2007) ECR I-3633, 56. punkts. Lieta C-372/06 Asda Stores Ltd pret Commissioners of Her Majesty’s Revenue and Customs (2007) ECR I-11223, 62. punkts.

6

Koninklijke Cooperatie Cosun

Advocaten voor de Wereld

Asda Stores Ltd

Commissioners of Her Majesty’s Revenue and Customs

(7)  T 249/06, 180. un 181. punkts.

7

---

| 21.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 352/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 352/6

---

PADOMES REGULA (ES) Nr. 1242/2012

(2012. gada 18. decembris),

ar ko atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 104/2000 nosaka orientējošās cenas un Savienības ražotāju cenas dažiem zvejas produktiem 2013. zvejas gadam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Līguma 43. panta 3. punktā noteikts, ka Padomei, balstoties uz Komisijas priekšlikumu, jāpieņem pasākumi par cenu noteikšanu. |
| --- | --- |

(1)

Līguma 43. panta 3. punktā noteikts, ka Padomei, balstoties uz Komisijas priekšlikumu, jāpieņem pasākumi par cenu noteikšanu.

| (2) | Padomes Regula (EK) Nr. 104/2000 (1999. gada 17. decembris) par zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju (1) paredz, ka katram zvejas gadam nosaka orientējošās cenas un Savienības ražotāju cenas, lai noteiktu cenu līmeņus intervencei konkrētu zvejas produktu tirgū. |
| --- | --- |

(2)

Padomes Regula (EK) Nr. 104/2000 (1999. gada 17. decembris) par zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju (1) paredz, ka katram zvejas gadam nosaka orientējošās cenas un Savienības ražotāju cenas, lai noteiktu cenu līmeņus intervencei konkrētu zvejas produktu tirgū.

| (3) | Padomes pienākums ir noteikt orientējošās cenas visiem produktiem un produktu grupām, kas uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 104/2000 I un II pielikumā, un Savienības ražotāju cenas produktiem, kas uzskaitīti minētās regulas III pielikumā. |
| --- | --- |

(3)

Padomes pienākums ir noteikt orientējošās cenas visiem produktiem un produktu grupām, kas uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 104/2000 I un II pielikumā, un Savienības ražotāju cenas produktiem, kas uzskaitīti minētās regulas III pielikumā.

| (4) | Pamatojoties uz patlaban pieejamajiem datiem par attiecīgo produktu cenām un kritērijiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 104/2000 18. panta 2. punktā, orientējošās cenas 2013. zvejas gadam atkarībā no sugas būtu jāpalielina, jāsaglabā nemainīgas vai jāsamazina. |
| --- | --- |

(4)

Pamatojoties uz patlaban pieejamajiem datiem par attiecīgo produktu cenām un kritērijiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 104/2000 18. panta 2. punktā, orientējošās cenas 2013. zvejas gadam atkarībā no sugas būtu jāpalielina, jāsaglabā nemainīgas vai jāsamazina.

| (5) | Ir lietderīgi noteikt Savienības ražotāju cenu vienam no Regulas (EK) Nr. 104/2000 III pielikumā uzskaitītajiem produktiem un aprēķināt Savienības ražotāju cenas pārējiem produktiem, izmantojot pārrēķina koeficientus, kas noteikti Komisijas Regulā (EK) Nr. 802/2006 (2006. gada 30. maijs), ar ko nosaka Thunnus un Euthynnus ģinšu zivīm piemērojamos pārrēķina koeficientus (2). |
| --- | --- |

(5)

Ir lietderīgi noteikt Savienības ražotāju cenu vienam no Regulas (EK) Nr. 104/2000 III pielikumā uzskaitītajiem produktiem un aprēķināt Savienības ražotāju cenas pārējiem produktiem, izmantojot pārrēķina koeficientus, kas noteikti Komisijas Regulā (EK) Nr. 802/2006 (2006. gada 30. maijs), ar ko nosaka Thunnus un Euthynnus ģinšu zivīm piemērojamos pārrēķina koeficientus (2).

| (6) | Pamatojoties uz kritērijiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 104/2000 18. panta 2. punkta pirmajā un otrajā ievilkumā, un saskaņā ar procedūru, kas noteikta 26. panta 1. punktā, būtu jānosaka Savienības ražotāju cena 2013. zvejas gadam, |
| --- | --- |

(6)

Pamatojoties uz kritērijiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 104/2000 18. panta 2. punkta pirmajā un otrajā ievilkumā, un saskaņā ar procedūru, kas noteikta 26. panta 1. punktā, būtu jānosaka Savienības ražotāju cena 2013. zvejas gadam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Zvejas gadam no 2013. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim orientējošās cenas, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 104/2000 18. panta 1. punktā, ir noteiktas šīs regulas I pielikumā.

2. pants

Zvejas gadam no 2013. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim Savienības ražotāju cenas, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 104/2000 26. panta 1. punktā, ir noteiktas šīs regulas II pielikumā.

3. pants

Šī regula stājas spēkā 2013. gada 1. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 18. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

S. ALETRARIS

---

(1)  OV L 17, 21.1.2000., 22. lpp.

1

(2)  OV L 144, 31.5.2006., 15. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 104/2000 I un II pielikumā uzskaitītie produkti

| Pielikumi | Suga | Tirdzniecības specifikācija | Orientējošā cena
  (EUR par tonnu) |
| --- | --- | --- | --- |
| I | 1. | Siļķe (Clupea harengus) |

Pielikumi

Suga

Tirdzniecības specifikācija

Orientējošā cena

(EUR par tonnu)

I

1.

Siļķe (Clupea harengus)

Nesadalīta zivs

289

| 2. | Sardīne (Sardina pilchardus) |
| --- | --- |

2.

Sardīne (Sardina pilchardus)

Nesadalīta zivs

588

| 3. | Dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) |
| --- | --- |

3.

Dzelkņu haizivs (Squalus acanthias)

Nesadalīta zivs vai

ķidāta zivs ar galvu

1 157

| 4. | Kaķhaizivis (Scyliorhinus spp.) |
| --- | --- |

4.

Kaķhaizivis (Scyliorhinus spp.)

Nesadalīta zivs vai

ķidāta zivs ar galvu

704

| 5. | Sarkanasari (Sebastes spp.) |
| --- | --- |

5.

Sarkanasari (Sebastes spp.)

Nesadalīta zivs

1 230

| 6. | Menca (Gadus morhua) |
| --- | --- |

6.

Menca (Gadus morhua)

Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu

1 613

| 7. | Saida (Pollachius virens) |
| --- | --- |

7.

Saida (Pollachius virens)

Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu

827

| 8. | Pikša (Melanogrammus aeglefinus) |
| --- | --- |

8.

Pikša (Melanogrammus aeglefinus)

Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu

975

| 9. | Merlangs (Merlangius merlangus) |
| --- | --- |

9.

Merlangs (Merlangius merlangus)

Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu

907

| 10. | Jūras līdakas (Molva spp.) |
| --- | --- |

10.

Jūras līdakas (Molva spp.)

Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu

1 176

| 11. | Atlantijas makrele (Scomber scombrus) |
| --- | --- |

11.

Atlantijas makrele (Scomber scombrus)

Nesadalīta zivs

336

| 12. | Austrumu makrele (Scomber japonicus) |
| --- | --- |

12.

Austrumu makrele (Scomber japonicus)

Nesadalīta zivs

294

| 13. | Anšovi (Engraulis spp.) |
| --- | --- |

13.

Anšovi (Engraulis spp.)

Nesadalīta zivs

1 287

| 14. | Jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa) |
| --- | --- |

14.

Jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa)

Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu

no 1.1.2013. līdz 30.4.2013.

1 016

Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu

no 1.5.2013. līdz 31.12.2013.

1 404

| 15. | Heks (Merluccius merluccius) |
| --- | --- |

15.

Heks (Merluccius merluccius)

Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu

3 235

| 16. | Megrimi (Lepidorhombus spp.) |
| --- | --- |

16.

Megrimi (Lepidorhombus spp.)

Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu

2 389

| 17. | Limanda (Limanda limanda) |
| --- | --- |

17.

Limanda (Limanda limanda)

Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu

795

| 18. | Plekste (Platichthys flesus) |
| --- | --- |

18.

Plekste (Platichthys flesus)

Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu

505

| 19. | Garspuru tunzivis (Thunnus alalunga) |
| --- | --- |

19.

Garspuru tunzivis (Thunnus alalunga)

Nesadalīta zivs

2 343

Ķidāta zivs ar galvu

2 388

| 20. | Sēpijas (Sepia officinalis un Rossia macrosoma) |
| --- | --- |

20.

Sēpijas (Sepia officinalis un Rossia macrosoma)

Nesadalītas

1 826

| 21. | Jūrasvelni (Lophius spp.) |
| --- | --- |

21.

Jūrasvelni (Lophius spp.)

Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu

2 893

Bez galvas

6 015

| 22. | Brūnā garnele (Crangon crangon) |
| --- | --- |

22.

Brūnā garnele (Crangon crangon)

Novārītas ūdenī

2 446

| 23. | Ziemeļu garnele (Pandalus borealis) |
| --- | --- |

23.

Ziemeļu garnele (Pandalus borealis)

Novārītas ūdenī

7 005

Svaigas vai atvēsinātas

1 638

| 24. | Ēdamais krabis (Cancer pagurus) |
| --- | --- |

24.

Ēdamais krabis (Cancer pagurus)

Nesadalīts

1 718

| 25. | Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) |
| --- | --- |

25.

Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus)

Nesadalīts

5 222

Astes

4 160

| 26. | Jūrasmēles (Solea spp.) |
| --- | --- |

26.

Jūrasmēles (Solea spp.)

Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu

6 911

II

| 1. | Grenlandes paltuss (Reinhardtius hippoglossoides) |
| --- | --- |

1.

Grenlandes paltuss (Reinhardtius hippoglossoides)

Saldēts, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts

1 974

| 2. | Heki (Merluccius spp.) |
| --- | --- |

2.

Heki (Merluccius spp.)

Saldēti, nesadalīti, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts

1 270

Saldēta fileja, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts

1 513

| 3. | Zobaines un pageles (Dentex dentex un Pagellus spp.) |
| --- | --- |

3.

Zobaines un pageles (Dentex dentex un Pagellus spp.)

Saldētas, partijās vai oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts

1 461

| 4. | Zobenzivs (Xiphias gladius) |
| --- | --- |

4.

Zobenzivs (Xiphias gladius)

Saldēta, nesadalīta, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts

4 098

| 5. | Sēpijas (Sepia officinalis) (Rossia macrosoma) (Sepiola rondeletti) |
| --- | --- |

5.

Sēpijas (Sepia officinalis) (Rossia macrosoma) (Sepiola rondeletti)

Saldētas, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts

2 002

| 6. | Astoņkāji (Octopus spp.) |
| --- | --- |

6.

Astoņkāji (Octopus spp.)

Saldēti, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts

2 293

| 7. | Kalmāri (Loligo spp.) |
| --- | --- |

7.

Kalmāri (Loligo spp.)

Saldēti, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts

1 203

| 8. | Kalmārs (Ommastrephes sagittatus) |
| --- | --- |

8.

Kalmārs (Ommastrephes sagittatus)

Saldēts, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts

961

| 9. | Argentīnas īsspuru kalmārs (Illex argentinus) |
| --- | --- |

9.

Argentīnas īsspuru kalmārs (Illex argentinus)

Saldēts, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts

886

| 10. | Penaeidae dzimtas garneles






  — | garnele Parapenaeus longirostris |
| --- | --- | --- |

10.

Penaeidae dzimtas garneles

—

garnele Parapenaeus longirostris

| — | citas Penaeidae dzimtas sugas |
| --- | --- |

—

citas Penaeidae dzimtas sugas

Saldētas, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts

4 070

Saldētas, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts

7 813

---

II PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 104/2000 III pielikumā uzskaitītie produkti

| Suga | Svars | Komerciālie rādītāji | Kopienas ražotāju cena
  (EUR/t) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dzeltenspuru tunzivs (Thunnus albacares) | katra sver vairāk nekā 10 kg | Nesadalīta | 1 248 |
| Bez žaunām un ķidāta | |
| Cita | |
| katra sver ne vairāk kā 10 kg | Nesadalīta | |
| Bez žaunām un ķidāta | |
| Cita | |
| Garspuru tunzivs (Thunnus alalunga) | katra sver vairāk nekā 10 kg | Nesadalīta | |
| Bez žaunām un ķidāta | |
| Cita | |
| katra sver ne vairāk kā 10 kg | Nesadalīta | |
| Bez žaunām un ķidāta | |
| Cita | |
| Svītrainā tunzivs (Katsuwonus pelamis) | | Nesadalīta | |
| | Bez žaunām un ķidāta | |
| | Cita | |
| Zilā tunzivs (Thunnus thynnus) | | Nesadalīta | |
| | Bez žaunām un ķidāta | |
| | Cita | |
| Citas Thunnus un Euthynnus ģints sugas | | Nesadalītas | |
| | Bez žaunām un ķidātas | |
| | Citas | |

Suga

Svars

Komerciālie rādītāji

Kopienas ražotāju cena

(EUR/t)

Dzeltenspuru tunzivs (Thunnus albacares)

katra sver vairāk nekā 10 kg

Nesadalīta

1 248

Bez žaunām un ķidāta

Cita

katra sver ne vairāk kā 10 kg

Nesadalīta

Bez žaunām un ķidāta

Cita

Garspuru tunzivs (Thunnus alalunga)

katra sver vairāk nekā 10 kg

Nesadalīta

Bez žaunām un ķidāta

Cita

katra sver ne vairāk kā 10 kg

Nesadalīta

Bez žaunām un ķidāta

Cita

Svītrainā tunzivs (Katsuwonus pelamis)

Nesadalīta

Bez žaunām un ķidāta

Cita

Zilā tunzivs (Thunnus thynnus)

Nesadalīta

Bez žaunām un ķidāta

Cita

Citas Thunnus un Euthynnus ģints sugas

Nesadalītas

Bez žaunām un ķidātas

Citas

---

| 21.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 352/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 352/10

---

PADOMES REGULA (ES) Nr. 1243/2012

(2012. gada 19. decembris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1342/2008 (1) ir izveidots ilgtermiņa plāns mencu krājumiem Kategatā, Ziemeļjūrā, Skagerakā un Lamanša austrumdaļā, ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un Īrijas jūrā, kā arī šo krājumu zvejniecībai (“mencu plāns”). Mencu plāna mērķis ir panākt minēto mencu krājumu ilgtspējīgu izmantošanu, pamatojoties uz maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Šo mērķi plānots sasniegt, saglabājot noteiktu zvejas izraisītās mirstības koeficientu attiecīgajās mencu vecuma grupās. |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1342/2008 (1) ir izveidots ilgtermiņa plāns mencu krājumiem Kategatā, Ziemeļjūrā, Skagerakā un Lamanša austrumdaļā, ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un Īrijas jūrā, kā arī šo krājumu zvejniecībai (“mencu plāns”). Mencu plāna mērķis ir panākt minēto mencu krājumu ilgtspējīgu izmantošanu, pamatojoties uz maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Šo mērķi plānots sasniegt, saglabājot noteiktu zvejas izraisītās mirstības koeficientu attiecīgajās mencu vecuma grupās.

| (2) | Mencu plāna 7., 8., 9. un 12. pantā mencu plāna mērķa sasniegšanas nolūkā ir iekļauti īpaši noteikumi, kuros ir sīki noteikta metodoloģija tam, kā katru gadu noteikt, no vienas puses, kopējo pieļaujamo nozveju (KPN) un, no otras puses – zvejas piepūles ierobežojumus. |
| --- | --- |

(2)

Mencu plāna 7., 8., 9. un 12. pantā mencu plāna mērķa sasniegšanas nolūkā ir iekļauti īpaši noteikumi, kuros ir sīki noteikta metodoloģija tam, kā katru gadu noteikt, no vienas puses, kopējo pieļaujamo nozveju (KPN) un, no otras puses – zvejas piepūles ierobežojumus.

| (3) | Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) sagatavotais zinātniskais izvērtējums par to, cik efektīvi darbojas mencu plāns, ir atklājis vairākas problēmas, kas ir saistītas ar mencu plāna struktūru un darbību. Neapšaubot mencu plāna mērķus, ZZTEK secināja, ka minētie mērķi, visticamāk, netiks sasniegti termiņā, kas atbilstu secinājumiem, kuri tika pieņemti 2002. gadā Johannesburgā notikušajā pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību, ja vien netiks novērstas nepilnības mencu plānā, kuras, inter alia, attiecas uz 9. un 12. panta piemērošanu. |
| --- | --- |

(3)

Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) sagatavotais zinātniskais izvērtējums par to, cik efektīvi darbojas mencu plāns, ir atklājis vairākas problēmas, kas ir saistītas ar mencu plāna struktūru un darbību. Neapšaubot mencu plāna mērķus, ZZTEK secināja, ka minētie mērķi, visticamāk, netiks sasniegti termiņā, kas atbilstu secinājumiem, kuri tika pieņemti 2002. gadā Johannesburgā notikušajā pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību, ja vien netiks novērstas nepilnības mencu plānā, kuras, inter alia, attiecas uz 9. un 12. panta piemērošanu.

| (4) | Regulas 9. pantā ir iekļauti sīki izstrādāti noteikumi par KPN noteikšanu apstākļos, kad trūkst datu, proti, kad nevar piemērot ar 7. un 8. pantu izveidotos KPN noteikšanas noteikumus, jo trūkst pietiekami precīzas un reprezentatīvas informācijas. Lai gan bija paredzēts, ka automātiska ikgadēja KPN samazināšana par 25 % tiks piemērota tikai īpašos apstākļos no 2009. gada līdz 2012. gadam, tas kļuva par normu. Attiecīgi kopš mencu plāna stāšanās spēkā KPN attiecīgajiem apgabaliem ir ievērojami samazināta, un turpmāki automātiski samazinājumi nozīmētu faktisku mencu zvejas apturēšanu attiecīgajos apgabalos. ZZTEK sagatavotajā zinātniskajā izvērtējumā ieteikts, ka mencu plāna mērķu sasniegšanai būtu lietderīgāk pieļaut lielāku elastību, lai atspoguļotu zinātniskos ieteikumus katrā individuālā gadījumā. Tāpēc kā daļu no minētās elastības ir lietderīgi atļaut saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem pārtraukt KPN ikgadēju samazināšanu, vai jānosaka alternatīvs KPN apjoms neapdraudot mencu plāna mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(4)

Regulas 9. pantā ir iekļauti sīki izstrādāti noteikumi par KPN noteikšanu apstākļos, kad trūkst datu, proti, kad nevar piemērot ar 7. un 8. pantu izveidotos KPN noteikšanas noteikumus, jo trūkst pietiekami precīzas un reprezentatīvas informācijas. Lai gan bija paredzēts, ka automātiska ikgadēja KPN samazināšana par 25 % tiks piemērota tikai īpašos apstākļos no 2009. gada līdz 2012. gadam, tas kļuva par normu. Attiecīgi kopš mencu plāna stāšanās spēkā KPN attiecīgajiem apgabaliem ir ievērojami samazināta, un turpmāki automātiski samazinājumi nozīmētu faktisku mencu zvejas apturēšanu attiecīgajos apgabalos. ZZTEK sagatavotajā zinātniskajā izvērtējumā ieteikts, ka mencu plāna mērķu sasniegšanai būtu lietderīgāk pieļaut lielāku elastību, lai atspoguļotu zinātniskos ieteikumus katrā individuālā gadījumā. Tāpēc kā daļu no minētās elastības ir lietderīgi atļaut saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem pārtraukt KPN ikgadēju samazināšanu, vai jānosaka alternatīvs KPN apjoms neapdraudot mencu plāna mērķu sasniegšanu.

| (5) | Regulas 12. pantā ir iekļauti sīki izstrādāti noteikumi pieļaujamās zvejas piepūles noteikšanai. Ņemot vērā, ka saskaņā ar 12. panta 4. punktu pieļaujamajai zvejas piepūlei piemēro to pašu procentuālo pielāgojumu, kādu piemēro zvejas izraisītās mirstības automātiskiem ikgadējiem samazinājumiem (saskaņā ar 7. un 8. pantu) un automātiskiem ikgadējiem KPN samazinājumiem (saskaņā ar 9. pantu), pieļaujamā zvejas piepūle ir samazināta par 25 % gadā no 2009. gada līdz 2012. gadam apgabalos, kuriem ir piemērots 9. pants, un ievērojami samazināta apgabalos, kuriem piemēro 8. pantu. Attiecīgi kopš mencu plāna stāšanās spēkā maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle, kas iedalīta galvenajiem mencu zvejas rīkiem, ir ievērojami samazinājusies. Saskaņā ar zinātnisko ieteikumu, nevar pierādīt, ka šādi pieļaujamās zvejas piepūles ikgadēji automātiski samazinājumi ir izraisījuši sagaidāmo samazinājumu zvejas izraisītās mirstības jomā. Praksē automātiski ikgadēji piepūles samazinājumi ir arī likvidējuši vai samazinājuši stimulus zvejniekiem samazināt zvejas izraisīto mirstību ar citiem 13. pantā paredzētiem paņēmieniem. Turpmāka automātisku ikgadēju samazinājumu piemērošana nesekmētu mencu plāna mērķu sasniegšanu, bet tai būtu ievērojama ekonomiska un sociāla ietekme uz flotes segmentiem, kuri izmanto tos pašus zvejas rīkus, taču principā zvejo citu sugu zivis, nevis mencas. Tādēļ būtu lietderīgi piemērot elastīgāku pieeju, kas ļautu pārtraukt zvejas piepūles automātisku ikgadēju samazinājumu, neapdraudot mencu plāna mērķus. |
| --- | --- |

(5)

Regulas 12. pantā ir iekļauti sīki izstrādāti noteikumi pieļaujamās zvejas piepūles noteikšanai. Ņemot vērā, ka saskaņā ar 12. panta 4. punktu pieļaujamajai zvejas piepūlei piemēro to pašu procentuālo pielāgojumu, kādu piemēro zvejas izraisītās mirstības automātiskiem ikgadējiem samazinājumiem (saskaņā ar 7. un 8. pantu) un automātiskiem ikgadējiem KPN samazinājumiem (saskaņā ar 9. pantu), pieļaujamā zvejas piepūle ir samazināta par 25 % gadā no 2009. gada līdz 2012. gadam apgabalos, kuriem ir piemērots 9. pants, un ievērojami samazināta apgabalos, kuriem piemēro 8. pantu. Attiecīgi kopš mencu plāna stāšanās spēkā maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle, kas iedalīta galvenajiem mencu zvejas rīkiem, ir ievērojami samazinājusies. Saskaņā ar zinātnisko ieteikumu, nevar pierādīt, ka šādi pieļaujamās zvejas piepūles ikgadēji automātiski samazinājumi ir izraisījuši sagaidāmo samazinājumu zvejas izraisītās mirstības jomā. Praksē automātiski ikgadēji piepūles samazinājumi ir arī likvidējuši vai samazinājuši stimulus zvejniekiem samazināt zvejas izraisīto mirstību ar citiem 13. pantā paredzētiem paņēmieniem. Turpmāka automātisku ikgadēju samazinājumu piemērošana nesekmētu mencu plāna mērķu sasniegšanu, bet tai būtu ievērojama ekonomiska un sociāla ietekme uz flotes segmentiem, kuri izmanto tos pašus zvejas rīkus, taču principā zvejo citu sugu zivis, nevis mencas. Tādēļ būtu lietderīgi piemērot elastīgāku pieeju, kas ļautu pārtraukt zvejas piepūles automātisku ikgadēju samazinājumu, neapdraudot mencu plāna mērķus.

| (6) | Ņemot vērā iepriekš minēto, ir svarīgi steidzami grozīt mencu plāna 9. un 12. pantu, lai jaunos noteikumus varētu piemērot, nosakot zvejas iespējas 2013. gadam. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā iepriekš minēto, ir svarīgi steidzami grozīt mencu plāna 9. un 12. pantu, lai jaunos noteikumus varētu piemērot, nosakot zvejas iespējas 2013. gadam.

| (7) | LESD 43. panta 2. punktā ir paredzēts, ka Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru un pēc apspriešanās ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju izveido zivsaimniecības tirgu kopīgo organizāciju, kas paredzēta tā 40. panta 1. punktā, un citus noteikumus, kas vajadzīgi kopējās zivsaimniecības politikas mērķu sasniegšanai. LESD 43. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma paredz pasākumus par zvejas iespēju noteikšanu un piešķiršanu. |
| --- | --- |

(7)

LESD 43. panta 2. punktā ir paredzēts, ka Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru un pēc apspriešanās ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju izveido zivsaimniecības tirgu kopīgo organizāciju, kas paredzēta tā 40. panta 1. punktā, un citus noteikumus, kas vajadzīgi kopējās zivsaimniecības politikas mērķu sasniegšanai. LESD 43. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma paredz pasākumus par zvejas iespēju noteikšanu un piešķiršanu.

| (8) | Ar Regulas 9. un 12. panta grozījumiem izveido sīki izstrādātus noteikumus, ar kuriem nosaka zvejas iespējas, kas izteiktas kā KPN un zvejas piepūles ierobežojumi. Ar tiem piemēro pašlaik zvejas iespēju noteikšanai piemērojamos noteikumus, negrozot mencu plāna mērķi. Tie attiecīgi ir pasākumi par KPN noteikšanu un piešķiršanu un zvejas piepūles ierobežošanu, un tos nevar uzskatīt ne par noteikumiem, ar kuriem izveido zivsaimniecības kopējo tirgus organizāciju, ne par citiem noteikumiem, kas nepieciešami, lai sasniegtu kopējās zivsaimniecības politikas mērķus. |
| --- | --- |

(8)

Ar Regulas 9. un 12. panta grozījumiem izveido sīki izstrādātus noteikumus, ar kuriem nosaka zvejas iespējas, kas izteiktas kā KPN un zvejas piepūles ierobežojumi. Ar tiem piemēro pašlaik zvejas iespēju noteikšanai piemērojamos noteikumus, negrozot mencu plāna mērķi. Tie attiecīgi ir pasākumi par KPN noteikšanu un piešķiršanu un zvejas piepūles ierobežošanu, un tos nevar uzskatīt ne par noteikumiem, ar kuriem izveido zivsaimniecības kopējo tirgus organizāciju, ne par citiem noteikumiem, kas nepieciešami, lai sasniegtu kopējās zivsaimniecības politikas mērķus.

| (9) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1342/2008, |
| --- | --- |

(9)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1342/2008,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1342/2008 ar šo groza šādi:

| 1) | regulas 9. pantu aizstāj ar šādu:
  “9. pants
  Īpaša KPN noteikšanas procedūra
  1.   Ja trūkst informācijas, lai noteiktu KPN saskaņā ar 7. pantu, KPN mencu krājumiem Kategatā, ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un Īrijas jūrā nosaka tādā apjomā, kāds norādīts zinātniskajā ieteikumā. Tomēr, ja zinātniskajā ieteikumā norādītais apjoms ir par vairāk nekā 20 % lielāks par iepriekšējā gada KPN, KPN nosaka apjomā, kas ir par 20 % lielāka nekā iepriekšējā gada KPN, vai ja zinātniskajā ieteikumā norādītais apjoms ir par vairāk nekā 20 % mazāks par iepriekšējā gada KPN, KPN nosaka apjomā, kas ir par 20 % mazāka nekā iepriekšējā gada KPN.
  2.   Atkāpjoties no 1. punkta, ja zinātniskos ieteikumos ir norādīts, ka nevajadzētu veikt specializētu zveju un ka:






  a) | piezveja būtu jāsamazina vai būtu jāpanāk tās iespējami zemākais līmenis, un/vai |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 9. pantu aizstāj ar šādu:

“9. pants

Īpaša KPN noteikšanas procedūra

1.   Ja trūkst informācijas, lai noteiktu KPN saskaņā ar 7. pantu, KPN mencu krājumiem Kategatā, ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un Īrijas jūrā nosaka tādā apjomā, kāds norādīts zinātniskajā ieteikumā. Tomēr, ja zinātniskajā ieteikumā norādītais apjoms ir par vairāk nekā 20 % lielāks par iepriekšējā gada KPN, KPN nosaka apjomā, kas ir par 20 % lielāka nekā iepriekšējā gada KPN, vai ja zinātniskajā ieteikumā norādītais apjoms ir par vairāk nekā 20 % mazāks par iepriekšējā gada KPN, KPN nosaka apjomā, kas ir par 20 % mazāka nekā iepriekšējā gada KPN.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, ja zinātniskos ieteikumos ir norādīts, ka nevajadzētu veikt specializētu zveju un ka:

a)

piezveja būtu jāsamazina vai būtu jāpanāk tās iespējami zemākais līmenis, un/vai

| b) | mencas zveja būtu jāsamazina līdz iespējami zemākajam līmenim, |
| --- | --- |

b)

mencas zveja būtu jāsamazina līdz iespējami zemākajam līmenim,

Padome var pieņemt lēmumu nākamajā gadā vai nākamajos gados nepiemērot KPN ikgadējo pielāgojumu, ar nosacījumu, ka noteiktā KPN ir paredzēts tikai piezvejai.

3.   Ja trūkst informācijas, lai KPN noteiktu saskaņā ar 8. pantu, KPN mencu krājumiem Ziemeļjūrā, Skagerakā un Lamanša austrumdaļā nosaka, mutatis mutandis piemērojot šā panta 1. un 2. punktu, ja vien apspriedēs ar Norvēģiju nevienojas par citādu KPN apjomu.

4.   Ja zinātniskajā ieteikumā tiek norādīts, ka 8. panta 1. līdz 4. punktā izklāstīto noteikumu piemērošana nav atbilstīga šā plāna mērķu sasniegšanai, Padome var neatkarīgi no iepriekš minētajiem noteikumiem pieņemt lēmumu par alternatīvu KPN apjomu.”;

| 2) | regulas 12. pantu ar šo groza šādi:






  a) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Apkopotām zvejas piepūles grupām, kuru procentuālā summārā kopējā nozveja, kas aprēķināta saskaņā ar 3. punkta d) apakšpunktu, ir vienāda ar 20 % vai lielāka, piemēro ikgadējus pielāgojumus. Attiecīgo grupu maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli aprēķina šādi:






  a) | ja piemēro 7. vai 8. pantu, sākuma līmenim piemēro to pašu procentuālo pielāgojumu, kas minētajos pantos noteikts zvejas izraisītai mirstībai; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

regulas 12. pantu ar šo groza šādi:

a)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Apkopotām zvejas piepūles grupām, kuru procentuālā summārā kopējā nozveja, kas aprēķināta saskaņā ar 3. punkta d) apakšpunktu, ir vienāda ar 20 % vai lielāka, piemēro ikgadējus pielāgojumus. Attiecīgo grupu maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli aprēķina šādi:

a)

ja piemēro 7. vai 8. pantu, sākuma līmenim piemēro to pašu procentuālo pielāgojumu, kas minētajos pantos noteikts zvejas izraisītai mirstībai;

| b) | ja piemēro 9. pantu, zvejas piepūlei piemēro to pašu procentuālo pielāgojumu, kas piemērots KPN salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu.”; |
| --- | --- |

b)

ja piemēro 9. pantu, zvejas piepūlei piemēro to pašu procentuālo pielāgojumu, kas piemērots KPN salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu.”;

| b) | pievieno šādu punktu:
  “6.   Atkāpjoties no 4. punkta, ja maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle ir samazināta četrus gadus pēc kārtas, Padome var nolemt nākamajā gadā vai nākamajos gados maksimāli pieļaujamajai zvejas piepūlei nepiemērot ikgadēju pielāgojumu.”. |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“6.   Atkāpjoties no 4. punkta, ja maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle ir samazināta četrus gadus pēc kārtas, Padome var nolemt nākamajā gadā vai nākamajos gados maksimāli pieļaujamajai zvejas piepūlei nepiemērot ikgadēju pielāgojumu.”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2013. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 19. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

S. ALETRARIS

---

(1)  OV L 348, 24.12.2008., 20. lpp.

1

---

| 21.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 352/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 352/13

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1244/2012

(2012. gada 20. decembris),

ar ko īsteno 11. panta 1. punktu Regulā (ES) Nr. 753/2011 par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, grupām, uzņēmumiem un vienībām, ņemot vērā situāciju Afganistānā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 753/2011 (2011. gada 1. augusts) par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, grupām, uzņēmumiem un vienībām, ņemot vērā situāciju Afganistānā (1), un jo īpaši tās 11. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Padome 2011. gada 1. augustā pieņēma Regulu (ES) Nr. 753/2011. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2011. gada 1. augustā pieņēma Regulu (ES) Nr. 753/2011.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes komiteja, kas izveidota saskaņā ar Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 1988 (2011) 30. punktu, 2012. gada 20. novembrī grozīja to personu, grupu, uzņēmumu un vienību sarakstu, kam piemēro ierobežojošus pasākumus. |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes komiteja, kas izveidota saskaņā ar Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 1988 (2011) 30. punktu, 2012. gada 20. novembrī grozīja to personu, grupu, uzņēmumu un vienību sarakstu, kam piemēro ierobežojošus pasākumus.

| (3) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 753/2011 I pielikums, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 753/2011 I pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 753/2011 I pielikumu groza tā, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 20. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. FLOURENTZOU

---

(1)  OV L 199, 2.8.2011., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

| I. | Regulas (ES) Nr. 735/2011 pielikumā ietvertajā sarakstā pievieno zemāk minētos ierakstus |
| --- | --- |

I.

A.   Ar Taliban saistītas personas

| 1. | Mohammed Qasim Sadozai Khudai Rahmin (alias Muhammad Qasim)
  Tituls: Haji. Dzimšanas datums: laikposmā no 1975. gada līdz 1976. gadam. Dzimšanas vieta: Minar ciems, Garmser apgabals, Helmand province, Afganistāna. Valstspiederība: Afganistānas. Valsts identifikācijas Nr.: a) Afganistānas valsts personas apliecība (tazkira) Nr. 57388, izsniegta Lashkar Gah apgabalā Helmand provincē, Afganistānā, b) uzturēšanās kartes numurs 665, Ayno Maina, Kandahar province, Afganistāna. Adrese: a) Wesh, Spin Boldak apgabals, Kandahar province, Afganistāna, b) Safaar Bazaar, Garmser apgabals, Helmand province, Afganistāna, c) istabas numurs 33, 5. stāvs, Sarafi Market, Kandahar City, Kandahar province, Afganistāna. Cita informācija: a) Rahat Ltd. Involved īpašnieks, iesaistīts ieroču, tostarp pašdarinātu spridzekļu (IED), piegādē Taliban, b) tēva vārds ir Haji Mullah Wali. Cits tēva vārds ir Haji Sadozai. Vectēva vārds ir Khudai Rahim. ANO norādes datums: 21.11.2012. |
| --- | --- |

1.

Mohammed Qasim Sadozai Khudai Rahmin (alias Muhammad Qasim)

Tituls: Haji. Dzimšanas datums: laikposmā no 1975. gada līdz 1976. gadam. Dzimšanas vieta: Minar ciems, Garmser apgabals, Helmand province, Afganistāna. Valstspiederība: Afganistānas. Valsts identifikācijas Nr.: a) Afganistānas valsts personas apliecība (tazkira) Nr. 57388, izsniegta Lashkar Gah apgabalā Helmand provincē, Afganistānā, b) uzturēšanās kartes numurs 665, Ayno Maina, Kandahar province, Afganistāna. Adrese: a) Wesh, Spin Boldak apgabals, Kandahar province, Afganistāna, b) Safaar Bazaar, Garmser apgabals, Helmand province, Afganistāna, c) istabas numurs 33, 5. stāvs, Sarafi Market, Kandahar City, Kandahar province, Afganistāna. Cita informācija: a) Rahat Ltd. Involved īpašnieks, iesaistīts ieroču, tostarp pašdarinātu spridzekļu (IED), piegādē Taliban, b) tēva vārds ir Haji Mullah Wali. Cits tēva vārds ir Haji Sadozai. Vectēva vārds ir Khudai Rahim. ANO norādes datums: 21.11.2012.

B.   Vienības un citas grupas un uzņēmumi, kas saistīti ar Taliban

| 1. | Rahat Ltd. (alias a) Rahat Trading Company, b) Haji Muhammad Qasim Sarafi, c) New Chagai Trading).
  Adrese: a) filiāles birojs Nr. 1: istabas numurs 33, 5. stāvs, Sarafi Market, Kandahar city, Kandahar province, Afganistāna, b) filiāles birojs Nr. 2: Shop number 4, Azizi Bank, Haji Muhammad Isa Market, Wesh, Spin Boldak, Kandahar province, Afganistāna, c) filiāles birojs Nr. 3: Safaar Bazaar, Garmser apgabals, Helmand province, Afganistāna, d) filiāles birojs Nr. 4: Lashkar Gah, Helmand province, Afganistāna, e) filiāles birojs Nr. 5: Gereshk apgabals, Helmand province, Afganistāna, f) filiāles birojs Nr. 6: Zaranj apgabals, Nimroz province, Afganistāna, g) filiāles birojs Nr. 7: i) Dr Barno Road, Quetta, Pakistāna, ii) Haji Mohammed Plaza, Tol Aram Road, pie Jamaluddin Afghani Road, Quetta, Pakistāna, iii) Kandahari Bazaar, Quetta, Pakistāna, h) filiāles birojs Nr. 8: Chaman, Baluchistan province, Pakistāna, i) filiāles birojs Nr. 9: Chaghi Bazaar, Chaghi, Baluchistan province, Pakistāna, j) filiāles birojs Nr. 10: Zahedan, Zabol province, Irāna. Papildu informācija: a) Rahat Ltd. izmantoja Taliban vadība, lai nosūtītu ārējo līdzekļu devēju un no narkotiku tirdzniecības iegūtos līdzekļus Taliban darbību finansēšanai no 2011. gada līdz 2012. gadam, b) īpašnieks ir Mohammed Qasim Sadozai Khudai Rahim, c) iesaistīta persona ir arī Mohammad Naim Barich Khudaidad. ANO norādes datums: 21.11.2012. |
| --- | --- |

1.

Rahat Ltd. (alias a) Rahat Trading Company, b) Haji Muhammad Qasim Sarafi, c) New Chagai Trading).

Adrese: a) filiāles birojs Nr. 1: istabas numurs 33, 5. stāvs, Sarafi Market, Kandahar city, Kandahar province, Afganistāna, b) filiāles birojs Nr. 2: Shop number 4, Azizi Bank, Haji Muhammad Isa Market, Wesh, Spin Boldak, Kandahar province, Afganistāna, c) filiāles birojs Nr. 3: Safaar Bazaar, Garmser apgabals, Helmand province, Afganistāna, d) filiāles birojs Nr. 4: Lashkar Gah, Helmand province, Afganistāna, e) filiāles birojs Nr. 5: Gereshk apgabals, Helmand province, Afganistāna, f) filiāles birojs Nr. 6: Zaranj apgabals, Nimroz province, Afganistāna, g) filiāles birojs Nr. 7: i) Dr Barno Road, Quetta, Pakistāna, ii) Haji Mohammed Plaza, Tol Aram Road, pie Jamaluddin Afghani Road, Quetta, Pakistāna, iii) Kandahari Bazaar, Quetta, Pakistāna, h) filiāles birojs Nr. 8: Chaman, Baluchistan province, Pakistāna, i) filiāles birojs Nr. 9: Chaghi Bazaar, Chaghi, Baluchistan province, Pakistāna, j) filiāles birojs Nr. 10: Zahedan, Zabol province, Irāna. Papildu informācija: a) Rahat Ltd. izmantoja Taliban vadība, lai nosūtītu ārējo līdzekļu devēju un no narkotiku tirdzniecības iegūtos līdzekļus Taliban darbību finansēšanai no 2011. gada līdz 2012. gadam, b) īpašnieks ir Mohammed Qasim Sadozai Khudai Rahim, c) iesaistīta persona ir arī Mohammad Naim Barich Khudaidad. ANO norādes datums: 21.11.2012.

---

| 21.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 352/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 352/15

---

PADOMES REGULA (ES) Nr. 1245/2012

(2012. gada 20. decembris),

ar ko groza Regulu (ES) Nr. 359/2011 par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Irānā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 215. panta 2. punktu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2011/235/KĀDP (2011. gada 12. aprīlis) par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām un vienībām saistībā ar situāciju Irānā (1).

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopēju priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Reaģējot uz cilvēktiesību situācijas pasliktināšanos Irānā, Padome 2011. gada 12. aprīlī ar Regulu (ES) Nr. 359/2011 (2) noteica konkrētus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām, saskaņā ar Lēmumu 2011/235/KĀDP. |
| --- | --- |

(1)

Reaģējot uz cilvēktiesību situācijas pasliktināšanos Irānā, Padome 2011. gada 12. aprīlī ar Regulu (ES) Nr. 359/2011 (2) noteica konkrētus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām, saskaņā ar Lēmumu 2011/235/KĀDP.

| (2) | Padome 2012. gada 20. decembrī pieņēma Lēmumu 2012/810/KĀDP (3), ar kuru groza Lēmumu 2011/235/KĀDP attiecībā uz to pasākumu darbības jomu, kuri ir saistīti ar iekārtām, ko var izmantot iekšējām represijām. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2012. gada 20. decembrī pieņēma Lēmumu 2012/810/KĀDP (3), ar kuru groza Lēmumu 2011/235/KĀDP attiecībā uz to pasākumu darbības jomu, kuri ir saistīti ar iekārtām, ko var izmantot iekšējām represijām.

| (3) | Minētie pasākumi ir Līguma darbības jomā, un tādēļ to īstenošanai ir nepieciešamas Savienības līmeņa reglamentējošas darbības, jo īpaši lai nodrošinātu to, ka uzņēmēji visās dalībvalstīs tos piemēro vienādi. |
| --- | --- |

(3)

Minētie pasākumi ir Līguma darbības jomā, un tādēļ to īstenošanai ir nepieciešamas Savienības līmeņa reglamentējošas darbības, jo īpaši lai nodrošinātu to, ka uzņēmēji visās dalībvalstīs tos piemēro vienādi.

| (4) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (ES) Nr. 359/2011. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (ES) Nr. 359/2011.

| (5) | Šai regulai būtu jāstājas spēkā nekavējoties, |
| --- | --- |

(5)

Šai regulai būtu jāstājas spēkā nekavējoties,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 359/2011 1.a pantu groza šādi:

| 1) | esošo panta daļu numurē kā 1. punktu; |
| --- | --- |

1)

esošo panta daļu numurē kā 1. punktu;

| 2) | pievieno šādu punktu:
  “2.   Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstu kompetentās iestādes, kas uzskaitītas II pielikumā, ar tādiem nosacījumiem, ko tās uzskata par lietderīgiem, var atļaut pārdot, piegādāt, nodot vai eksportēt III pielikumā uzskaitītās iekārtas, ko var izmantot iekšējām represijām, ar noteikumu, ka tās ir paredzētas vienīgi Irānā izvietotā Savienības un tās dalībvalstu personāla aizsardzības nodrošināšanai, vai sniegt ar šādām iekārtām saistītu tehnisku palīdzību vai starpnieku pakalpojumus, vai finansējumu vai finanšu palīdzību, kas minēta 1. punkta b) un c) apakšpunktā.” |
| --- | --- |

2)

pievieno šādu punktu:

“2.   Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstu kompetentās iestādes, kas uzskaitītas II pielikumā, ar tādiem nosacījumiem, ko tās uzskata par lietderīgiem, var atļaut pārdot, piegādāt, nodot vai eksportēt III pielikumā uzskaitītās iekārtas, ko var izmantot iekšējām represijām, ar noteikumu, ka tās ir paredzētas vienīgi Irānā izvietotā Savienības un tās dalībvalstu personāla aizsardzības nodrošināšanai, vai sniegt ar šādām iekārtām saistītu tehnisku palīdzību vai starpnieku pakalpojumus, vai finansējumu vai finanšu palīdzību, kas minēta 1. punkta b) un c) apakšpunktā.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 20. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. FLOURENTZOU

---

(1)  OV L 100, 14.4.2011., 51. lpp.

1

(2)  OV L 100, 14.4.2011., 1. lpp.

2

(3)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 49 lpp.

3

Oficiālā Vēstneša

---

| 21.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 352/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 352/16

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1246/2012

(2012. gada 19. decembris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 616/2007, ar kuru atver Kopienas tarifa kvotas mājputnu gaļai ar izcelsmi Brazīlijā, Taizemē un citās trešās valstīs un paredz to pārvaldību, kā arī nosaka atkāpes no minētās regulas noteikumiem 2012.–2013. gadā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (1) (Vienotā TKO regula), un jo īpaši tās 144. panta 1. punktu un 148. pantu saistībā ar 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienības un Brazīlijas un Eiropas Savienības un Taizemes nolīgumos vēstuļu apmaiņas veidā, kas apstiprināti ar Padomes Lēmumu 2012/792/ES (2), paredzēts Brazīlijai, Taizemei un citām trešām valstīm piešķirt jaunus pārstrādātas mājputnu gaļas daudzumus. Tādēļ ir lietderīgi grozīt Komisijas Regulu (EK) Nr. 616/2007 (3), lai ņemtu vērā šos jaunos daudzumus. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienības un Brazīlijas un Eiropas Savienības un Taizemes nolīgumos vēstuļu apmaiņas veidā, kas apstiprināti ar Padomes Lēmumu 2012/792/ES (2), paredzēts Brazīlijai, Taizemei un citām trešām valstīm piešķirt jaunus pārstrādātas mājputnu gaļas daudzumus. Tādēļ ir lietderīgi grozīt Komisijas Regulu (EK) Nr. 616/2007 (3), lai ņemtu vērā šos jaunos daudzumus.

| (2) | Regulā (EK) Nr. 616/2007 paredzēta īpaša pārvaldības metode tarifa kvotām, kura balstīta uz attiecīgā produkta izcelsmi. Jaunās kvotas būtu jāpārvalda tāpat. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EK) Nr. 616/2007 paredzēta īpaša pārvaldības metode tarifa kvotām, kura balstīta uz attiecīgā produkta izcelsmi. Jaunās kvotas būtu jāpārvalda tāpat.

| (3) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 616/2007. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 616/2007.

| (4) | Nolīgumi ar Brazīliju un Taizemi stājas spēkā 2013. gada 1. martā, taču attiecīgās kvotas tiek atvērtas uz gadu laikposmā no 1. jūlija līdz 30. jūnijam. Tādēļ ir lietderīgi paredzēt atkāpes no konkrētiem noteikumiem Regulā (EK) Nr. 616/2007, kura tiks grozīta ar šo regulu. Jo īpaši būtu procentuāli jāsamazina ikgadējais daudzums 2012./2013. kvotas gadam. Turklāt no 2013. gada 1. marta līdz 30. jūnijam būtu jāpiemēro viens kvotas periods un būtu jānosaka atkāpe no parastā piemērošanas perioda, kurš paredzēts Regulas (EK) Nr. 616/2007 5. panta 1. punktā, jo nav iespējams iepriekš iesniegt pieteikumus uz jaunajām kvotām, kas stāsies spēkā 2013. gada 1. martā. Būtu attiecīgi jāgroza importa licenču spēkā esības periods. |
| --- | --- |

(4)

Nolīgumi ar Brazīliju un Taizemi stājas spēkā 2013. gada 1. martā, taču attiecīgās kvotas tiek atvērtas uz gadu laikposmā no 1. jūlija līdz 30. jūnijam. Tādēļ ir lietderīgi paredzēt atkāpes no konkrētiem noteikumiem Regulā (EK) Nr. 616/2007, kura tiks grozīta ar šo regulu. Jo īpaši būtu procentuāli jāsamazina ikgadējais daudzums 2012./2013. kvotas gadam. Turklāt no 2013. gada 1. marta līdz 30. jūnijam būtu jāpiemēro viens kvotas periods un būtu jānosaka atkāpe no parastā piemērošanas perioda, kurš paredzēts Regulas (EK) Nr. 616/2007 5. panta 1. punktā, jo nav iespējams iepriekš iesniegt pieteikumus uz jaunajām kvotām, kas stāsies spēkā 2013. gada 1. martā. Būtu attiecīgi jāgroza importa licenču spēkā esības periods.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 616/2007 grozījumi

Regulu (EK) Nr. 616/2007 groza šādi:

| 1) | regulas 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Ar šo atver šīs regulas I pielikumā norādītās tarifa kvotas tādu produktu importam, kas paredzēti nolīgumos starp Savienību un Brazīliju un starp Savienību un Taizemi, kuri apstiprināti ar Lēmumu 2007/360/EK un Padomes Lēmumu 2012/792/ES (4).
  Tarifa kvotas atver uz gadu laikposmā no 1. jūlija līdz 30. jūnijam. |
| --- | --- |

1)

regulas 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Ar šo atver šīs regulas I pielikumā norādītās tarifa kvotas tādu produktu importam, kas paredzēti nolīgumos starp Savienību un Brazīliju un starp Savienību un Taizemi, kuri apstiprināti ar Lēmumu 2007/360/EK un Padomes Lēmumu 2012/792/ES (4).

Tarifa kvotas atver uz gadu laikposmā no 1. jūlija līdz 30. jūnijam.

| 2) | regulas 3. pantu aizstāj ar šādu:
  “3. pants
  1.   Izņemot kvotas grupā Nr. 3, 4B, 5B un 6B, gada kvotai noteikto daudzumu sadala pa četriem apakšperiodiem šādi:






  a) | 30 % no 1. jūlija līdz 30. septembrim; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 3. pantu aizstāj ar šādu:

“3. pants

1.   Izņemot kvotas grupā Nr. 3, 4B, 5B un 6B, gada kvotai noteikto daudzumu sadala pa četriem apakšperiodiem šādi:

a)

30 % no 1. jūlija līdz 30. septembrim;

| b) | 30 % no 1. oktobra līdz 31. decembrim; |
| --- | --- |

b)

30 % no 1. oktobra līdz 31. decembrim;

| c) | 20 % no 1. janvāra līdz 31. martam; |
| --- | --- |

c)

20 % no 1. janvāra līdz 31. martam;

| d) | 20 % no 1. aprīļa līdz 30. jūnijam. |
| --- | --- |

d)

20 % no 1. aprīļa līdz 30. jūnijam.

2.   Gada kvotai noteikto daudzumu grupā Nr. 3, 4B, 5B un 6B pa apakšperiodiem nesadala.

3.   Grupai Nr. 5A un 5B noteiktos gada kvotas daudzumus pārvalda, vispirms piešķirot importa tiesības un tad izdodot importa licences.”;

| 3) | regulas 4. pantu groza šādi:






  a) | 1. punkta pirmajā un otrajā daļā vārdus “grupu Nr. 5” aizstāj ar “grupu Nr. 5A un 5B”; |
| --- | --- | --- |

3)

regulas 4. pantu groza šādi:

a)

1. punkta pirmajā un otrajā daļā vārdus “grupu Nr. 5” aizstāj ar “grupu Nr. 5A un 5B”;

| b) | 4. punktā vārdus “grupu Nr. 3, Nr. 6 un Nr. 8” aizstāj ar “grupu Nr. 3, 6A, 6B un 8”; |
| --- | --- |

b)

4. punktā vārdus “grupu Nr. 3, Nr. 6 un Nr. 8” aizstāj ar “grupu Nr. 3, 6A, 6B un 8”;

| c) | 5. punktu groza šādi:






  i) | pirmajā daļā vārdus “grupu Nr. 5” aizstāj ar “grupu Nr. 5A un 5B”; |
| --- | --- | --- |

c)

5. punktu groza šādi:

i)

pirmajā daļā vārdus “grupu Nr. 5” aizstāj ar “grupu Nr. 5A un 5B”;

| ii) | otrās daļas b) apakšpunktā vārdus “grupu Nr. 3, Nr. 6 un Nr. 8” aizstāj ar “grupu Nr. 3, 6A, 6B un 8”; |
| --- | --- |

ii)

otrās daļas b) apakšpunktā vārdus “grupu Nr. 3, Nr. 6 un Nr. 8” aizstāj ar “grupu Nr. 3, 6A, 6B un 8”;

| iii) | trešajā daļā vārdus “grupu Nr. 5” aizstāj ar “grupu Nr. 5A un 5B”; |
| --- | --- |

iii)

trešajā daļā vārdus “grupu Nr. 5” aizstāj ar “grupu Nr. 5A un 5B”;

| d) | 6. punktā vārdus “grupu Nr. 3, Nr. 6 un Nr. 8” aizstāj ar “grupu Nr. 3, 6A, 6B un 8”; |
| --- | --- |

d)

6. punktā vārdus “grupu Nr. 3, Nr. 6 un Nr. 8” aizstāj ar “grupu Nr. 3, 6A, 6B un 8”;

| e) | 7. punkta trešajā daļā vārdus “grupas Nr. 3 un Nr. 6” aizstāj ar “grupas Nr. 3, 6A un 6B”; |
| --- | --- |

e)

7. punkta trešajā daļā vārdus “grupas Nr. 3 un Nr. 6” aizstāj ar “grupas Nr. 3, 6A un 6B”;

| 4) | regulas 5. pantu groza šādi:






  a) | 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Importa tiesību pieteikumus par grupas Nr. 5A un 5B produktiem un importa licenču pieteikumus par pārējām grupām var iesniegt tikai tā mēneša pirmo septiņu dienu laikā, kas ir trešais mēnesis pirms katra kvotas perioda vai apakšperioda sākuma.”; |
| --- | --- | --- |

4)

regulas 5. pantu groza šādi:

a)

1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Importa tiesību pieteikumus par grupas Nr. 5A un 5B produktiem un importa licenču pieteikumus par pārējām grupām var iesniegt tikai tā mēneša pirmo septiņu dienu laikā, kas ir trešais mēnesis pirms katra kvotas perioda vai apakšperioda sākuma.”;

| b) | 2. punktā vārdus “grupu Nr. 5” aizstāj ar “grupu Nr. 5A un 5B”, bet vārdus “grupas Nr. 1, Nr. 4 un Nr. 7” – ar “grupas Nr. 1, 4A, 4B un 7”; |
| --- | --- |

b)

2. punktā vārdus “grupu Nr. 5” aizstāj ar “grupu Nr. 5A un 5B”, bet vārdus “grupas Nr. 1, Nr. 4 un Nr. 7” – ar “grupas Nr. 1, 4A, 4B un 7”;

| c) | 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   Dalībvalstis līdz tā mēneša, kurā iesniegti pieteikumi, 14. dienai Komisijai paziņo kopējos pieprasītos daudzumus kilogramos sadalījumā pēc kārtas numura un izcelsmes.” |
| --- | --- |

c)

3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Dalībvalstis līdz tā mēneša, kurā iesniegti pieteikumi, 14. dienai Komisijai paziņo kopējos pieprasītos daudzumus kilogramos sadalījumā pēc kārtas numura un izcelsmes.”

| d) | 5. punkta pirmajā un otrajā daļā vārdus “grupu Nr. 5” aizstāj ar “grupu Nr. 5A un 5B”; |
| --- | --- |

d)

5. punkta pirmajā un otrajā daļā vārdus “grupu Nr. 5” aizstāj ar “grupu Nr. 5A un 5B”;

| 5) | regulas 6. pantu groza šādi:






  a) | 1. punktu groza šādi:






  i) | a) apakšpunktā vārdus “grupu Nr. 5” aizstāj ar “grupu Nr. 5A un 5B”; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

regulas 6. pantu groza šādi:

a)

1. punktu groza šādi:

i)

a) apakšpunktā vārdus “grupu Nr. 5” aizstāj ar “grupu Nr. 5A un 5B”;

| ii) | b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | ne vēlāk kā kvotas periodam vai apakšperiodam sekojošā mēneša desmitajā dienā par grupu Nr. 5A un 5B daudzumus, par kuriem tās izdevušas licences attiecīgā kvotas perioda vai apakšperioda laikā.”; |
| --- | --- | --- |

ii)

b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

ne vēlāk kā kvotas periodam vai apakšperiodam sekojošā mēneša desmitajā dienā par grupu Nr. 5A un 5B daudzumus, par kuriem tās izdevušas licences attiecīgā kvotas perioda vai apakšperioda laikā.”;

| b) | 3. punkta otro daļu aizstāj ar šādu tekstu:
  “Šā punkta pirmās daļas a) apakšpunktā minētais paziņojums neattiecas uz grupu Nr. 3., 4B, 5B un 6B.”; |
| --- | --- |

b)

3. punkta otro daļu aizstāj ar šādu tekstu:

“Šā punkta pirmās daļas a) apakšpunktā minētais paziņojums neattiecas uz grupu Nr. 3., 4B, 5B un 6B.”;

| c) | 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Daudzumus, uz kuriem attiecas 1. un 3. punkta noteikumi, norāda kilogramos sadalījumā pēc kārtas numura. Daudzumus, uz kuriem attiecas 2. punkta noteikumi, norāda kilogramos sadalījumā pēc kārtas numura un izcelsmes.”; |
| --- | --- |

c)

4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Daudzumus, uz kuriem attiecas 1. un 3. punkta noteikumi, norāda kilogramos sadalījumā pēc kārtas numura. Daudzumus, uz kuriem attiecas 2. punkta noteikumi, norāda kilogramos sadalījumā pēc kārtas numura un izcelsmes.”;

| 6) | regulas 7. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Atkāpjoties no Komisijas Regulas (EK) Nr. 376/2008 (5) 22. panta, importa licences ir derīgas 150 dienas no tā kvotas apakšperioda vai perioda pirmās dienas, par kuru tās ir izdotas.
  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 376/2008 22. panta 2. punkta noteikumiem licences grupai Nr. 5A un 5B ir derīgas 15 darba dienas no to faktiskā izdošanas datuma. Importa tiesības ir spēkā no kvotas perioda vai apakšperioda pirmās dienas, par ko pieteikums iesniegts, līdz tā paša kvotas perioda 30. jūnijam. |
| --- | --- |

6)

regulas 7. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Atkāpjoties no Komisijas Regulas (EK) Nr. 376/2008 (5) 22. panta, importa licences ir derīgas 150 dienas no tā kvotas apakšperioda vai perioda pirmās dienas, par kuru tās ir izdotas.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 376/2008 22. panta 2. punkta noteikumiem licences grupai Nr. 5A un 5B ir derīgas 15 darba dienas no to faktiskā izdošanas datuma. Importa tiesības ir spēkā no kvotas perioda vai apakšperioda pirmās dienas, par ko pieteikums iesniegts, līdz tā paša kvotas perioda 30. jūnijam.

| 7) | regulas 8. pantu aizstāj ar šādu:
  “8. pants
  1.   Laižot produktus brīvā apgrozībā saskaņā ar šīs regulas 1. pantā minētajām kvotām, jāuzrāda izcelsmes sertifikāts, kuru izdevušas Brazīlijas (grupai Nr. 1, 4A, 4B un 7) un Taizemes (grupai Nr. 2, 5A un 5B) kompetentās iestādes saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 55. līdz 65. pantu.
  2.   Šā panta 1. punkts neattiecas uz grupu Nr. 3, 6A, 6B un 8.”; |
| --- | --- |

7)

regulas 8. pantu aizstāj ar šādu:

“8. pants

1.   Laižot produktus brīvā apgrozībā saskaņā ar šīs regulas 1. pantā minētajām kvotām, jāuzrāda izcelsmes sertifikāts, kuru izdevušas Brazīlijas (grupai Nr. 1, 4A, 4B un 7) un Taizemes (grupai Nr. 2, 5A un 5B) kompetentās iestādes saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 55. līdz 65. pantu.

2.   Šā panta 1. punkts neattiecas uz grupu Nr. 3, 6A, 6B un 8.”;

| 8) | regulas I pielikumu aizstāj ar tekstu šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

8)

regulas I pielikumu aizstāj ar tekstu šīs regulas pielikumā.

2. pants

Atkāpes no Regulas (EK) Nr. 616/2007

Kvotas periodā no 2012. gada 1. jūlija līdz 2013. gada 30. jūnijam attiecībā uz tarifa kvotām, kas atbilst kārtas numuriem 09.4251, 09.4252, 09.4253, 09.4254, 09.4255, 09.4256, 09.4257, 09.4258, 09.4259, 09.4260, 09.4261, 09.4262, 09.4263, 09.4264 un 09.4265 un kas minētas Regulas (EK) Nr. 616/2007 I pielikumā, kurā grozījumi izdarīti ar šīs regulas 1. pantu, piemēro šādas atkāpes:

| a) | kvotas periods ir atvērts no 2013. gada 1. marta līdz 30. jūnijam, un gada daudzums ir samazināts par 67 %; |
| --- | --- |

a)

kvotas periods ir atvērts no 2013. gada 1. marta līdz 30. jūnijam, un gada daudzums ir samazināts par 67 %;

| b) | Regulas (EK) Nr. 616/2007 3. panta 1. punktā minētos apakšperiodus nepiemēro; |
| --- | --- |

b)

Regulas (EK) Nr. 616/2007 3. panta 1. punktā minētos apakšperiodus nepiemēro;

| c) | minētās regulas 5. panta 1. punktā norādītos importa licenču un importa tiesību pieteikumus var iesniegt tikai 2013. gada janvāra pirmajās septiņās dienās; |
| --- | --- |

c)

minētās regulas 5. panta 1. punktā norādītos importa licenču un importa tiesību pieteikumus var iesniegt tikai 2013. gada janvāra pirmajās septiņās dienās;

| d) | importa licences visām grupām, izņemot grupai Nr. 5A un 5B, ir derīgas no 2013. gada 1. marta līdz 30. jūnijam. |
| --- | --- |

d)

importa licences visām grupām, izņemot grupai Nr. 5A un 5B, ir derīgas no 2013. gada 1. marta līdz 30. jūnijam.

3. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā 2013. gada 1. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 19. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 351, 21.12.2012., 47. lpp.

2

(3)  OV L 147, 5.6.2007., 3. lpp.

3

(4)  OV L 351, 21.12.2012., 47. lpp”;

4

(5)  OV L 114, 26.4.2008., 3. lpp”;

5

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

Mājputnu gaļa, sālīta vai sālījumā
   (1)

| Valsts | Grupas Nr. | Pārvaldības periods | Kārtas numurs | KN kods | Muitas nodoklis | Gada daudzums

  (tonnās) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brazīlija | 1 | Ceturksnis | 09.4211 | ex 0210 99 39 | 15,4 % | 170 807 |
| Taizeme | 2 | Ceturksnis | 09.4212 | ex 0210 99 39 | 15,4 % | 92 610 |
| Cita | 3 | Gads | 09.4213 | ex 0210 99 39 | 15,4 % | 828 |

Valsts

Grupas Nr.

Pārvaldības periods

Kārtas numurs

KN kods

Muitas nodoklis

Gada daudzums

(tonnās)

Brazīlija

1

Ceturksnis

09.4211

ex 0210 99 39

15,4 %

170 807

Taizeme

2

Ceturksnis

09.4212

ex 0210 99 39

15,4 %

92 610

Cita

3

Gads

09.4213

ex 0210 99 39

15,4 %

828

Mājputnu gaļas izstrādājumi, izņemot no tītara gaļas

| Valsts | Grupas Nr. | Pārvaldības periods | Kārtas numurs | KN kods | Muitas nodoklis | Gada daudzums

  (tonnās) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brazīlija | 4A | Ceturksnis | 09.4214 | 1602 32 19 | 8 % | 79 477 |
| 09.4251 | 1602 32 11 | 630 EUR/t | 15 800 |
| 09.4252 | 1602 32 30 | 10,9 % | 62 905 |
| 4B | Gads | 09.4253 | 1602 32 90 | 10,9 % | 295 |
| Taizeme | 5A | Ceturksnis | 09.4215 | 1602 32 19 | 8 % | 160 033 |
| 09.4254 | 1602 32 30 | 10,9 % | 14 000 |
| 09.4255 | 1602 32 90 | 10,9 % | 2 100 |
| 09.4256 | 1602 39 29 | 10,9 % | 13 500 |
| 5B | Gads | 09.4257 | 1602 39 21 | 630 EUR/t | 10 |
| 09.4258 | ex 1602 39 85 (2) | 10,9 % | 600 |
| 09.4259 | ex 1602 39 85 (3) | 10,9 % | 600 |
| Cita | 6A | Ceturksnis | 09.4216 | 1602 32 19 | 8 % | 11 443 |
| 09.4260 | 1602 32 30 | 10,9 % | 2 800 |
| 6B | Gads | 09.4261 | 1602 32 11 | 630 EUR/t | 340 |
| 09.4262 | 1602 32 90 | 10,9 % | 470 |
| 09.4263 | 1602 39 29 | 10,9 % | 220 |
| 09.4264 | ex 1602 39 85 (2) | 10,9 % | 148 |
| 09.4265 | ex 1602 39 85 (3) | 10,9 % | 125 |

Valsts

Grupas Nr.

Pārvaldības periods

Kārtas numurs

KN kods

Muitas nodoklis

Gada daudzums

(tonnās)

Brazīlija

4A

Ceturksnis

09.4214

1602 32 19

8 %

79 477

09.4251

1602 32 11

630 EUR/t

15 800

09.4252

1602 32 30

10,9 %

62 905

4B

Gads

09.4253

1602 32 90

10,9 %

295

Taizeme

5A

Ceturksnis

09.4215

1602 32 19

8 %

160 033

09.4254

1602 32 30

10,9 %

14 000

09.4255

1602 32 90

10,9 %

2 100

09.4256

1602 39 29

10,9 %

13 500

5B

Gads

09.4257

1602 39 21

630 EUR/t

10

09.4258

ex 1602 39 85 (2)

10,9 %

600

09.4259

ex 1602 39 85 (3)

10,9 %

600

Cita

6A

Ceturksnis

09.4216

1602 32 19

8 %

11 443

09.4260

1602 32 30

10,9 %

2 800

6B

Gads

09.4261

1602 32 11

630 EUR/t

340

09.4262

1602 32 90

10,9 %

470

09.4263

1602 39 29

10,9 %

220

09.4264

ex 1602 39 85 (2)

10,9 %

148

09.4265

ex 1602 39 85 (3)

10,9 %

125

Tītara gaļas izstrādājumi

| Valsts | Grupas Nr. | Pārvaldības periods | Kārtas numurs | KN kods | Muitas nodoklis | Gada daudzums

  (tonnās) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brazīlija | 7 | Ceturksnis | 09.4217 | 1602 31 | 8,5 % | 92 300 |
| Cita | 8 | Ceturksnis | 09.4218 | 1602 31 | 8,5 % | 11 596” |

Valsts

Grupas Nr.

Pārvaldības periods

Kārtas numurs

KN kods

Muitas nodoklis

Gada daudzums

(tonnās)

Brazīlija

7

Ceturksnis

09.4217

1602 31

8,5 %

92 300

Cita

8

Ceturksnis

09.4218

1602 31

8,5 %

11 596”

---

(1)  Preferenciāla režīma piemērojamību nosaka, pamatojoties uz KN kodu un ar nosacījumu, ka attiecīgā sālītā gaļa vai gaļa sālījumā ir mājputnu gaļa, kas atbilst KN kodam 0207.

1

(2)  Pārstrādāta pīļu, zosu un pērļu vistiņu gaļa ar mājputnu gaļas vai subproduktu saturu 25 % vai vairāk, bet mazāk par 57 % no svara.

2

(3)  Pārstrādāta pīļu, zosu un pērļu vistiņu gaļa ar mājputnu gaļas vai subproduktu saturu mazāk par 25 % no svara.

3

---

| 21.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 352/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 352/20

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1247/2012

(2012. gada 19. decembris),

ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz tirdzniecības ziņojumu formātu un to sniegšanas biežumu darījumu reģistriem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (2) un jo īpaši tās 9. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Lai novērstu neatbilstības, visiem datiem, kas nosūtīti darījumu reģistriem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 9. pantu, vajadzētu atbilst vienādiem noteikumiem, standartiem un formātiem visiem darījumu reģistriem, darījumu partneriem un atvasināto instrumentu veidiem. Tādēļ jāizmanto vienots datu kopums atvasināto instrumentu darījumu aprakstam. |
| --- | --- |

(1)

Lai novērstu neatbilstības, visiem datiem, kas nosūtīti darījumu reģistriem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 9. pantu, vajadzētu atbilst vienādiem noteikumiem, standartiem un formātiem visiem darījumu reģistriem, darījumu partneriem un atvasināto instrumentu veidiem. Tādēļ jāizmanto vienots datu kopums atvasināto instrumentu darījumu aprakstam.

| (2) | Tā kā ārpusbiržas atvasinātie finanšu instrumenti parasti nav ne unikāli identificējami ar kodiem, ko plaši izmanto finanšu tirgos, piemēram, starptautiskajiem vērtspapīru identifikācijas numuriem (ISIN kodi), ne aprakstāmi, izmantojot ISO finanšu instrumentu klasifikācijas kodu (CFI), ir jāizstrādā jauna un universāla identifikācijas metode. Ja ir pieejams unikāls produkta identifikators un tas atbilst unikalitātes, neitralitātes, uzticamības, atvērta avota, mērogojamības un pieejamības principiem, ja tam ir samērīgas izmaksas, ja tas tiek piedāvāts piemērotas pārvaldības sistēmas ietvaros un ir pieņemts izmantošanai Savienībā, tas ir jāizmanto. Ja nav pieejams šīm prasībām atbilstošs unikāls produktu identifikators, būtu jāizmanto pagaidu klasifikācija. |
| --- | --- |

(2)

Tā kā ārpusbiržas atvasinātie finanšu instrumenti parasti nav ne unikāli identificējami ar kodiem, ko plaši izmanto finanšu tirgos, piemēram, starptautiskajiem vērtspapīru identifikācijas numuriem (ISIN kodi), ne aprakstāmi, izmantojot ISO finanšu instrumentu klasifikācijas kodu (CFI), ir jāizstrādā jauna un universāla identifikācijas metode. Ja ir pieejams unikāls produkta identifikators un tas atbilst unikalitātes, neitralitātes, uzticamības, atvērta avota, mērogojamības un pieejamības principiem, ja tam ir samērīgas izmaksas, ja tas tiek piedāvāts piemērotas pārvaldības sistēmas ietvaros un ir pieņemts izmantošanai Savienībā, tas ir jāizmanto. Ja nav pieejams šīm prasībām atbilstošs unikāls produktu identifikators, būtu jāizmanto pagaidu klasifikācija.

| (3) | Bāzes aktīvs būtu jāindeficē, izmantojot vienu identifikatoru, tomēr pašlaik nav tirgus mēroga standartizētā koda bāzes aktīva identifikācijai grozā. Tāpēc darījuma partneriem būtu jāprasa norādīt vismaz to, ka bāzes aktīvs ir grozs, un standartizētiem indeksiem izmantot ISIN kodus, ja vien tas iespējams. |
| --- | --- |

(3)

Bāzes aktīvs būtu jāindeficē, izmantojot vienu identifikatoru, tomēr pašlaik nav tirgus mēroga standartizētā koda bāzes aktīva identifikācijai grozā. Tāpēc darījuma partneriem būtu jāprasa norādīt vismaz to, ka bāzes aktīvs ir grozs, un standartizētiem indeksiem izmantot ISIN kodus, ja vien tas iespējams.

| (4) | Lai nodrošinātu saskaņotību, visas atvasināto instrumentu līguma puses būtu jāidentificē ar unikālu kodu. Starptautisks juridiskas personas identifikators vai pagaidu identifikators, kas jānosaka saskaņā ar pārvaldības sistēmu, kas atbilst FSP ieteikumiem par datu prasījumiem un ir pieņemts izmantošanai Savienībā, būtu jāizmanto, tiklīdz iespējams, visu finanšu un nefinanšu darījumu partneru, brokeru, centrālo darījumu partneru un labumguvēju identifikācijai, jo īpaši, lai nodrošinātu atbilstību Maksājumu un norēķinu sistēmas komitejas (CPSS) un Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas (IOSCO) ziņojumam par ārpusbiržas atvasināto instrumentu datu paziņošanas un apkopošanas prasībām, kurā aprakstīti juridisko personu identifikatori kā rīki datu apkopošanai. Aģentūru darījumu gadījumā labumguvēji būtu jāindeficē kā personas vai struktūras, kuru labā līgums ticis noslēgts. |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu saskaņotību, visas atvasināto instrumentu līguma puses būtu jāidentificē ar unikālu kodu. Starptautisks juridiskas personas identifikators vai pagaidu identifikators, kas jānosaka saskaņā ar pārvaldības sistēmu, kas atbilst FSP ieteikumiem par datu prasījumiem un ir pieņemts izmantošanai Savienībā, būtu jāizmanto, tiklīdz iespējams, visu finanšu un nefinanšu darījumu partneru, brokeru, centrālo darījumu partneru un labumguvēju identifikācijai, jo īpaši, lai nodrošinātu atbilstību Maksājumu un norēķinu sistēmas komitejas (CPSS) un Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas (IOSCO) ziņojumam par ārpusbiržas atvasināto instrumentu datu paziņošanas un apkopošanas prasībām, kurā aprakstīti juridisko personu identifikatori kā rīki datu apkopošanai. Aģentūru darījumu gadījumā labumguvēji būtu jāindeficē kā personas vai struktūras, kuru labā līgums ticis noslēgts.

| (5) | Būtu jāņem vērā trešās valstīs izmantotā pieeja un arī pašu darījumu reģistru izmantotā pieeja, kad tie uzsāk uzņēmējdarbību. Tāpēc, lai nodrošinātu darījumu partneriem rentablu risinājumu un mazinātu darījumu reģistru darbības risku, ziņošanas sākuma datumam būtu jāaptver dažādu atvasināto instrumentu kategoriju pakāpeniskas ieviešanas datumi, ziņošanas pienākumu vispirms attiecinot uz vairāk standartizētām kategorijām un pēc tam pakāpeniski uz pārējām kategorijām. Atvasināto instrumentu līgumiem, kas noslēgti pirms dienas, kad stājusies spēkā Regula (ES) Nr. 648/2012, tās spēkā stāšanās dienā vai pēc tās, kuri ir izpildīti ziņošanas sākuma dienā vai pēc tās, nav būtiskas nozīmes regulējuma mērķiem. Tomēr saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu par tiem ir jāziņo. Lai šajos gadījumos nodrošinātu efektīvu un proporcionālu ziņošanas režīmu un ņemtu vērā izbeigtu līgumu datu rekonstrukcijas grūtības, šādai ziņošanai būtu jānosaka ilgāks termiņš. |
| --- | --- |

(5)

Būtu jāņem vērā trešās valstīs izmantotā pieeja un arī pašu darījumu reģistru izmantotā pieeja, kad tie uzsāk uzņēmējdarbību. Tāpēc, lai nodrošinātu darījumu partneriem rentablu risinājumu un mazinātu darījumu reģistru darbības risku, ziņošanas sākuma datumam būtu jāaptver dažādu atvasināto instrumentu kategoriju pakāpeniskas ieviešanas datumi, ziņošanas pienākumu vispirms attiecinot uz vairāk standartizētām kategorijām un pēc tam pakāpeniski uz pārējām kategorijām. Atvasināto instrumentu līgumiem, kas noslēgti pirms dienas, kad stājusies spēkā Regula (ES) Nr. 648/2012, tās spēkā stāšanās dienā vai pēc tās, kuri ir izpildīti ziņošanas sākuma dienā vai pēc tās, nav būtiskas nozīmes regulējuma mērķiem. Tomēr saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu par tiem ir jāziņo. Lai šajos gadījumos nodrošinātu efektīvu un proporcionālu ziņošanas režīmu un ņemtu vērā izbeigtu līgumu datu rekonstrukcijas grūtības, šādai ziņošanai būtu jānosaka ilgāks termiņš.

| (6) | Šīs regulas pamatā ir īstenošanas tehnisko standartu projekts, kuru Komisijai iesniegusi Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (turpmāk „EVTI”). |
| --- | --- |

(6)

Šīs regulas pamatā ir īstenošanas tehnisko standartu projekts, kuru Komisijai iesniegusi Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (turpmāk „EVTI”).

| (7) | Saskaņā ar 15. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulā (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi) (3), EVTI ir organizējusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par īstenošanas tehnisko standartu projektu, izvērtējusi iespējamās saistītās izmaksas un ieguvumus un prasījusi atzinumu EVTI Vērtspapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupai, kas izveidota saskaņā ar minētās regulas 37. pantu, |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar 15. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulā (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi) (3), EVTI ir organizējusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par īstenošanas tehnisko standartu projektu, izvērtējusi iespējamās saistītās izmaksas un ieguvumus un prasījusi atzinumu EVTI Vērtspapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupai, kas izveidota saskaņā ar minētās regulas 37. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Atvasināto instrumentu līgumu formāts

Informāciju, ko saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 9. pantu satur ziņojums, sniedz šīs regulas pielikumā noteiktajā formātā.

2. pants

Atvasināto instrumentu līgumu ziņošanas biežums

Kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 2. punktā, darījumu reģistriem paziņoto līgumu novērtējumu pēc tirgus cenas vai modeļa veic katru dienu. Jebkurus citus ziņojuma elementus, kas paredzēti šīs regulas pielikumā un deleģētā akta pielikumā attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros noteikti minimālie dati, kas jāziņo darījumu reģistriem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 9. panta 5. punktu, pakāpeniski paziņo to izveides gaitā un ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 648/2012 9. pantā paredzētos laika ierobežojumus, jo īpaši attiecībā uz līguma noslēgšanu, grozījumiem un izbeigšanu.

3. pants

Darījumu partneru un citu dalībnieku identifikācija

1.   Ziņojumā izmanto juridisko personu identifikatoru, lai identificētu:

| (a) | labumguvēju, kas ir juridiska persona; |
| --- | --- |

(a)

labumguvēju, kas ir juridiska persona;

| (b) | starpniecības struktūru; |
| --- | --- |

(b)

starpniecības struktūru;

| (c) | centrālie darījuma partneri; |
| --- | --- |

(c)

centrālie darījuma partneri;

| (d) | tīrvērtes dalībnieku, kas ir juridiska persona; |
| --- | --- |

(d)

tīrvērtes dalībnieku, kas ir juridiska persona;

| (e) | darījuma partneri, kas ir juridiska persona; |
| --- | --- |

(e)

darījuma partneri, kas ir juridiska persona;

| (f) | struktūru, kas sniedz ziņojumu; |
| --- | --- |

(f)

struktūru, kas sniedz ziņojumu;

2.   Ja juridiskas personas identifikators nav pieejams, paziņojumā iekļauj dalībnieku pagaidu identifikatoru, kas noteikts Savienības līmenī un kas ir:

| (a) | unikāls; |
| --- | --- |

(a)

unikāls;

| (b) | neitrāls; |
| --- | --- |

(b)

neitrāls;

| (c) | uzticams; |
| --- | --- |

(c)

uzticams;

| (d) | no atvērta avota; |
| --- | --- |

(d)

no atvērta avota;

| (e) | mērogojams; |
| --- | --- |

(e)

mērogojams;

| (f) | pieejams, |
| --- | --- |

(f)

pieejams,

| (g) | pieejams par samērīgām izmaksām; |
| --- | --- |

(g)

pieejams par samērīgām izmaksām;

| (h) | ar piemērotu pārvaldības sistēmu. |
| --- | --- |

(h)

ar piemērotu pārvaldības sistēmu.

3.   Ja nav pieejams ne juridiskas personas identifikators, ne dalībnieku pagaidu identifikators, paziņojumā izmanto uzņēmumu identifikatora kodu saskaņā ar ISO 9362, ja tas ir pieejams.

4. pants

Atvasināto instrumentu identifikācija

1.   Ziņojumā identificē atvasināto instrumentu līgumu, izmantojot unikālo produktu identifikatoru, kas ir:

| (a) | unikāls; |
| --- | --- |

(a)

unikāls;

| (b) | neitrāls; |
| --- | --- |

(b)

neitrāls;

| (c) | uzticams; |
| --- | --- |

(c)

uzticams;

| (d) | no atvērta avota; |
| --- | --- |

(d)

no atvērta avota;

| (e) | mērogojams; |
| --- | --- |

(e)

mērogojams;

| (f) | pieejams, |
| --- | --- |

(f)

pieejams,

| (g) | pieejams par samērīgām izmaksām; |
| --- | --- |

(g)

pieejams par samērīgām izmaksām;

| (h) | ar piemērotu pārvaldības sistēmu. |
| --- | --- |

(h)

ar piemērotu pārvaldības sistēmu.

2.   Ja nav unikāla produkta identifikatora, atvasināto finanšu instrumentu līgumu paziņojumā identificē, izmantojot piešķirtā ISO 6166 starptautiskā vērtspapīru identifikācijas numura (ISIN) kodu vai alternatīvo instrumentu identifikatoru ar atbilstošu ISO 10962 CFI kodu.

3.   Ja 2. punktā minētā kombinācija nav pieejama, atvasinātā finanšu instrumenta veidu identificē šādi:

| (a) | atvasinātā finanšu instrumenta kategoriju identificē kā vienu no turpmāk minētajām:






  i) | preces; |
| --- | --- | --- |

(a)

atvasinātā finanšu instrumenta kategoriju identificē kā vienu no turpmāk minētajām:

i)

preces;

| ii) | kredīts; |
| --- | --- |

ii)

kredīts;

| iii) | ārvalstu valūta, |
| --- | --- |

iii)

ārvalstu valūta,

| iv) | pašu kapitāls; |
| --- | --- |

iv)

pašu kapitāls;

| v) | procentu likme; |
| --- | --- |

v)

procentu likme;

| vi) | cita. |
| --- | --- |

vi)

cita.

| (b) | atvasinātā finanšu instrumenta veidu identificē kā vienu no turpmāk minētajiem:






  i) | finanšu līgums par starpībām; |
| --- | --- | --- |

(b)

atvasinātā finanšu instrumenta veidu identificē kā vienu no turpmāk minētajiem:

i)

finanšu līgums par starpībām;

| ii) | ārpusbiržas procentu likmes nākotnes līgums; |
| --- | --- |

ii)

ārpusbiržas procentu likmes nākotnes līgums;

| iii) | ārpusbiržas nākotnes līgums; |
| --- | --- |

iii)

ārpusbiržas nākotnes līgums;

| iv) | biržā tirgots nākotnes līgums; |
| --- | --- |

iv)

biržā tirgots nākotnes līgums;

| v) | iespējas līgums; |
| --- | --- |

v)

iespējas līgums;

| vi) | mijmaiņas darījumu līgums; |
| --- | --- |

vi)

mijmaiņas darījumu līgums;

| vii) | cits. |
| --- | --- |

vii)

cits.

| (c) | gadījumos, kad atvasinātie instrumenti neatbilst nevienai no konkrētajām atvasināto instrumentu kategorijām vai veidiem, ziņojums jāsniedz, pamatojoties uz atvasināto finanšu instrumentu kategoriju vai veidu, par kuru darījuma partneri vienojas kā par visvairāk atbilstošu atvasināto instrumentu līgumam. |
| --- | --- |

(c)

gadījumos, kad atvasinātie instrumenti neatbilst nevienai no konkrētajām atvasināto instrumentu kategorijām vai veidiem, ziņojums jāsniedz, pamatojoties uz atvasināto finanšu instrumentu kategoriju vai veidu, par kuru darījuma partneri vienojas kā par visvairāk atbilstošu atvasināto instrumentu līgumam.

5. pants

Ziņošanas sākuma datums

1.   Par kredīta atvasināto instrumentu un procentu likmju atvasināto instrumentu līgumiem ziņo:

| (a) | līdz 2013. gada 1. jūlijam, ja darījumu reģistrs konkrētajai atvasināto finanšu instrumentu kategorijai reģistrēts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 55. pantu līdz 2013. gada 1. aprīlim; |
| --- | --- |

(a)

līdz 2013. gada 1. jūlijam, ja darījumu reģistrs konkrētajai atvasināto finanšu instrumentu kategorijai reģistrēts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 55. pantu līdz 2013. gada 1. aprīlim;

| (b) | 90 dienas pēc darījumu reģistra reģistrācijas konkrētai atvasināto finanšu instrumentu kategorijai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 55. pantu, ja šai konkrētajai atvasināto finanšu instrumentu kategorijai nav reģistrēts darījumu reģistrs līdz 2013. gada 1. aprīlim vai šajā datumā; |
| --- | --- |

(b)

90 dienas pēc darījumu reģistra reģistrācijas konkrētai atvasināto finanšu instrumentu kategorijai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 55. pantu, ja šai konkrētajai atvasināto finanšu instrumentu kategorijai nav reģistrēts darījumu reģistrs līdz 2013. gada 1. aprīlim vai šajā datumā;

| (c) | līdz 2015. gada 1. jūlijam, ja konkrētajai atvasināto finanšu instrumentu kategorijai nav reģistrēts darījumu reģistrs saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 55. pantu līdz 2015. gada 1. jūlijam; ziņošanas pienākums iestājas šajā dienā, un par līgumiem ziņo EVTI saskaņā ar minētās regulas 9. panta 3. punktu, līdz šai konkrētajai atvasināto finanšu instrumentu kategorijai tiek reģistrēts darījumu reģistrs. |
| --- | --- |

(c)

līdz 2015. gada 1. jūlijam, ja konkrētajai atvasināto finanšu instrumentu kategorijai nav reģistrēts darījumu reģistrs saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 55. pantu līdz 2015. gada 1. jūlijam; ziņošanas pienākums iestājas šajā dienā, un par līgumiem ziņo EVTI saskaņā ar minētās regulas 9. panta 3. punktu, līdz šai konkrētajai atvasināto finanšu instrumentu kategorijai tiek reģistrēts darījumu reģistrs.

2.   Par atvasināto instrumentu līgumiem, kas nav minēti 1. punktā, ziņo:

| (a) | līdz 2014. gada 1. janvārim, ja darījumu reģistrs konkrētajai atvasināto instrumentu kategorijai reģistrēts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 55. pantu līdz 2013. gada 1. oktobrim; |
| --- | --- |

(a)

līdz 2014. gada 1. janvārim, ja darījumu reģistrs konkrētajai atvasināto instrumentu kategorijai reģistrēts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 55. pantu līdz 2013. gada 1. oktobrim;

| (b) | 90 dienas pēc darījumu reģistra reģistrācijas konkrētai atvasināto instrumentu kategorijai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 55. pantu, ja šai konkrētajai atvasināto finanšu instrumentu kategorijai nav reģistrēta darījumu reģistra līdz 2013. gada 1. oktobrim; |
| --- | --- |

(b)

90 dienas pēc darījumu reģistra reģistrācijas konkrētai atvasināto instrumentu kategorijai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 55. pantu, ja šai konkrētajai atvasināto finanšu instrumentu kategorijai nav reģistrēta darījumu reģistra līdz 2013. gada 1. oktobrim;

| (c) | līdz 2015. gada 1. jūlijam, ja konkrētajai atvasināto instrumentu kategorijai nav reģistrēta darījumu reģistra saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 55. pantu līdz 2015. gada 1. jūlijam; ziņošanas pienākums iestājas šajā dienā, un par līgumiem ziņo EVTI saskaņā ar minētās regulas 9. panta 3. punktu, līdz šai konkrētajai atvasināto instrumentu kategorijai tiek reģistrēts darījumu reģistrs. |
| --- | --- |

(c)

līdz 2015. gada 1. jūlijam, ja konkrētajai atvasināto instrumentu kategorijai nav reģistrēta darījumu reģistra saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 55. pantu līdz 2015. gada 1. jūlijam; ziņošanas pienākums iestājas šajā dienā, un par līgumiem ziņo EVTI saskaņā ar minētās regulas 9. panta 3. punktu, līdz šai konkrētajai atvasināto instrumentu kategorijai tiek reģistrēts darījumu reģistrs.

3.   Par atvasināto instrumentu līgumiem, kuri nav bijuši izpildīti 2012. gada 16. augustā un joprojām nav izpildīti ziņošanas sākuma dienā, ziņo darījumu reģistram 90 dienu laikā no ziņošanas sākuma dienas par konkrētām atvasināto instrumentu kategorijām.

4.   Par atvasināto instrumentu līgumiem, kas

| (a) | tikuši noslēgti līdz 2012. gada 16. augustam un joprojām nav izpildīti 2012. gada 16. augustā vai |
| --- | --- |

(a)

tikuši noslēgti līdz 2012. gada 16. augustam un joprojām nav izpildīti 2012. gada 16. augustā vai

| (b) | tikuši noslēgti 2012. gada 16. augustā vai vēlāk, |
| --- | --- |

(b)

tikuši noslēgti 2012. gada 16. augustā vai vēlāk,

un kuri ziņošanas sākuma dienā ir izpildīti, ziņo darījumu reģistram trīs gadu laikā no ziņošanas sākuma dienas par konkrētajām atvasināto instrumentu kategorijām.

5.   Ziņošanas sākuma dienas termiņu pagarina par 180 dienām tās informācijas ziņošanai, kas minēta deleģētā akta 3. pantā attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros noteikti minimālie dati, kas jāziņo darījumu reģistriem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 9. panta 5. punktu.

6. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 19. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta

1

(2)  OV L 201, 27.7.2012.

2

(3)  OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.

3

---

PIELIKUMS

1.   tabula

Darījuma partneru dati

| | Aile | Formāts |
| --- | --- | --- |
| | Līguma puses | |
| 1 | Ziņojuma iesniegšanas laika zīmogs | ISO 8601 datuma formāts / UTC laika formāts |
| 2 | Darījuma partnera identifikators | Juridiskās personas identifikators (LEI) (20 burtciparu rakstzīmes), struktūras pagaidu identifikators (20 burtciparu rakstzīmes), BIC (11 burtciparu rakstzīmes) vai klienta kods (50 burtciparu rakstzīmes) |
| 3 | Otra darījuma partnera identifikators | Juridiskās personas identifikators (LEI) (20 burtciparu rakstzīmes),
  struktūras pagaidu identifikators (LEI) (20 burtciparu rakstzīmes),
  BIC (11 burtciparu rakstzīmes) vai
  klienta kods (50 burtciparu rakstzīmes) |
| 4 | Darījuma partnera uzvārds | 100 burtciparu rakstzīmes vai tukšs gadījumā, ja pieejams juridiskās personas identifikators (LEI) |
| 5 | Darījuma partnera galvenā uzņēmējdarbības vieta | 500 burtciparu rakstzīmes vai tukšs gadījumā, ja ir pieejams juridiskās personas identifikators (LEI) |
| 6 | Darījuma partnera uzņēmējdarbības sektors | Klasifikācija:







  A | = | apdrošināšanas sabiedrība, kam atļauja izsniegta saskaņā ar Direktīvu 2002/83/EK; |
| C | = | kredītiestāde, kam atļauja izsniegta saskaņā ar Direktīvu 2006/48/EK; |
| F | = | ieguldījumu sabiedrība saskaņā ar Direktīvu 2004/39/EK; |
| I | = | apdrošināšanas sabiedrība, kam atļauja izsniegta saskaņā ar Direktīvu 73/239/EK; |
| L | = | AIFP pārvaldīts alternatīvu ieguldījumu fonds, kam izsniegta atļauja vai kas reģistrēts saskaņā ar Direktīvu 2011/61/ES; |
| O | = | papildpensijas kapitāla uzkrāšanas institūcija Direktīvas 2003/41/EK 6. panta a) punkta nozīmē; |
| R | = | pārapdrošināšanas sabiedrība, kam atļauja izsniegta saskaņā ar Direktīvu 2005/68/EK; |
| U | = | PVKIU un tā pārvaldības sabiedrība, kam atļauja izsniegta saskaņā ar Direktīvu 2009/65/EK; vai |

Aile

Formāts

Līguma puses

1

Ziņojuma iesniegšanas laika zīmogs

ISO 8601 datuma formāts / UTC laika formāts

2

Darījuma partnera identifikators

Juridiskās personas identifikators (LEI) (20 burtciparu rakstzīmes), struktūras pagaidu identifikators (20 burtciparu rakstzīmes), BIC (11 burtciparu rakstzīmes) vai klienta kods (50 burtciparu rakstzīmes)

3

Otra darījuma partnera identifikators

Juridiskās personas identifikators (LEI) (20 burtciparu rakstzīmes),

struktūras pagaidu identifikators (LEI) (20 burtciparu rakstzīmes),

BIC (11 burtciparu rakstzīmes) vai

klienta kods (50 burtciparu rakstzīmes)

4

Darījuma partnera uzvārds

100 burtciparu rakstzīmes vai tukšs gadījumā, ja pieejams juridiskās personas identifikators (LEI)

5

Darījuma partnera galvenā uzņēmējdarbības vieta

500 burtciparu rakstzīmes vai tukšs gadījumā, ja ir pieejams juridiskās personas identifikators (LEI)

6

Darījuma partnera uzņēmējdarbības sektors

Klasifikācija:

A

=

apdrošināšanas sabiedrība, kam atļauja izsniegta saskaņā ar Direktīvu 2002/83/EK;

C

=

kredītiestāde, kam atļauja izsniegta saskaņā ar Direktīvu 2006/48/EK;

F

=

ieguldījumu sabiedrība saskaņā ar Direktīvu 2004/39/EK;

I

=

apdrošināšanas sabiedrība, kam atļauja izsniegta saskaņā ar Direktīvu 73/239/EK;

L

=

AIFP pārvaldīts alternatīvu ieguldījumu fonds, kam izsniegta atļauja vai kas reģistrēts saskaņā ar Direktīvu 2011/61/ES;

O

=

papildpensijas kapitāla uzkrāšanas institūcija Direktīvas 2003/41/EK 6. panta a) punkta nozīmē;

R

=

pārapdrošināšanas sabiedrība, kam atļauja izsniegta saskaņā ar Direktīvu 2005/68/EK;

U

=

PVKIU un tā pārvaldības sabiedrība, kam atļauja izsniegta saskaņā ar Direktīvu 2009/65/EK; vai

tukšs gadījumā, ja ir pieejams juridiskās personas identifikators (LEI) vai nefinanšu darījuma partneru gadījumā

7

Finanšu vai nefinanšu darījuma partneris

F=finanšu darījuma partneris, N=nefinanšu darījuma partneris

8

Brokera identifikators

Juridiskās personas identifikators (LEI) (20 burtciparu rakstzīmes),

struktūras pagaidu identifikators (20 burtciparu rakstzīmes),

BIC (11 burtciparu rakstzīmes) vai klienta kods (50 burtciparu rakstzīmes)

9

Struktūras, kas sniedz ziņojumu, identifikators

Juridiskās personas identifikators (LEI) (20 burtciparu rakstzīmes),

struktūras pagaidu identifikators (20 burtciparu rakstzīmes),

BIC (11 burtciparu rakstzīmes) vai

klienta kods (50 burtciparu rakstzīmes)

10

Tīrvērtes dalībnieka identifikators

Juridiskās personas identifikators (LEI) (20 burtciparu rakstzīmes),

struktūras pagaidu identifikators (20 burtciparu rakstzīmes),

BIC (11 burtciparu rakstzīmes) vai

klienta kods (50 burtciparu rakstzīmes)

11

Labumguvēja identifikators

Juridiskās personas identifikators (LEI) (20 burtciparu rakstzīmes),

struktūras pagaidu identifikators (20 burtciparu rakstzīmes),

BIC (11 burtciparu rakstzīmes) vai

klienta kods (50 burtciparu rakstzīmes)

12

Darījuma izpildes pilnvaras

P = pilnvarotājs [pārstāvētā persona] (principal), A = pārstāvis [starpnieks] (agent)

13

Darījuma partneris

B = pircējs, S = pārdevējs

14

Darījums ar darījuma partneri ārpus EEZ

Y = jā, N = nē

15

Tieša saistība ar komercdarbību vai finanšu līdzekļu pārvaldības darbību

Y = jā, N = nē

16

Tīrvērtes slieksnis

Y = virs robežvērtības, N = zem robežvērtības

17

Līguma tirgus vērtības atzīme

Līdz 20 ciparu rakstzīmes formātā xxxx, yyyyy

18

Līguma tirgus vērtības atzīmes valūta

ISO 4217 valūtas kods, 3 burtu rakstzīmes

19

Vērtēšanas datums

ISO 8601 datuma formāts

20

Vērtēšanas laiks

UTC laika formāts

21

Vērtēšanas tips

M = pēc tirgus vērtības / O = izmantojot modeli

22

Nodrošinājums

U = nenodrošināts, PC = daļēji nodrošināts, C = vienpusēji nodrošināts vai F = pilnībā nodrošināts

23

Nodrošinājuma portfelis

Y = jā, N = nē

24

Nodrošinājuma portfeļa kods

Līdz 10 ciparu rakstzīmēm

25

Nodrošinājuma vērtība

Norādīt iesniegtā nodrošinājuma kopējās summas vērtību līdz 20 ciparu rakstzīmēs formātā xxxx, yyyyy

26

Nodrošinājuma vērtības valūta

Norādīt 25. ailes valūtu; ISO 4217 valūtas kods, 3 burtu rakstzīmes

2.   tabula

Vispārējie dati

| | Aile | Formāts | Piemērojamie atvasināto instrumentu veidi |
| --- | --- | --- | --- |
| | 2.a iedaļa – līguma veids | | Visi līgumi |
| 1 | Izmantotā klasifikācija | Norādīt izmantoto klasifikāciju:
  U= produkta identifikators [apstiprināts Eiropā]



  E= pagaidu klasifikācija | |
| 2 | Produkta identifikators 1 | Ja klasifikācija = U:
  produkta identifikators (UPI), jānosaka
  Ja klasifikācija = I:
  ISIN vai AII,
  12 burtciparu rakstzīmju kods
  Ja klasifikācija = E:
  Atvasināto finanšu instrumentu kategorija:







  CO | = | preces |
| CR | = | kredīts |
| CU | = | valūta |
| EQ | = | kapitāls |
| IR | = | procentu likme |
| OT | = | cita |

Aile

Formāts

Piemērojamie atvasināto instrumentu veidi

2.a iedaļa – līguma veids

Visi līgumi

1

Izmantotā klasifikācija

Norādīt izmantoto klasifikāciju:

U= produkta identifikators [apstiprināts Eiropā]

Formula

E= pagaidu klasifikācija

2

Produkta identifikators 1

Ja klasifikācija = U:

produkta identifikators (UPI), jānosaka

Ja klasifikācija = I:

ISIN vai AII,

12 burtciparu rakstzīmju kods

Ja klasifikācija = E:

Atvasināto finanšu instrumentu kategorija:

CO

=

preces

CR

=

kredīts

CU

=

valūta

EQ

=

kapitāls

IR

=

procentu likme

OT

=

cita

3

Produkta identifikators 2

Ja klasifikācija = U:

tukšs

Ja klasifikācija = I:

CFI, 6 burtu koda burti

Ja klasifikācija = E:

atvasinātā instrumenta veids

| CD | = | finanšu līgums par starpībām; |
| --- | --- | --- |
| FR | = | ārpusbiržas procentu likmju nākotnes līgumi |
| FU | = | biržā tirgoti nākotnes līgumi |
| FW | = | ārpusbiržas nākotnes līgumi |
| OP | = | iespējas līgumi |
| SW | = | mijmaiņas darījumu līgumi |
| OT | = | citi |

CD

=

finanšu līgums par starpībām;

FR

=

ārpusbiržas procentu likmju nākotnes līgumi

FU

=

biržā tirgoti nākotnes līgumi

FW

=

ārpusbiržas nākotnes līgumi

OP

=

iespējas līgumi

SW

=

mijmaiņas darījumu līgumi

OT

=

citi

4

Bāzes aktīvs

ISIN (12 burtciparu rakstzīmes)

LEI (20 burtciparu rakstzīmes)

dalībnieka pagaidu identifikators (LEI) (20 burtciparu rakstzīmes),

UPI (jādefinē);

B= grozs

I= indekss

5

Nosacītā valūta 1

ISO 4217 valūtas kods, 3 burtu rakstzīmes

6

Nosacītā valūta 2

ISO 4217 valūtas kods, 3 burtu rakstzīmes

7

Izmaksājamā valūta

ISO 4217 valūtas kods, 3 burtu rakstzīmes

2.b iedaļa – ziņas par darījumu

Visi līgumi

8

Darījuma identifikators

Līdz 52 burtciparu rakstzīmēm

9

Darījuma atsauces numurs

Burtciparu aile līdz 40 rakstzīmēm

10

Izpildes vieta

ISO 10383 tirgus identifikatora kods (MIC), 4 burtu rakstzīmes

Attiecīgos gadījumos – XOFF biržā kotētajiem atvasinātajiem instrumentiem, ko tirgo ārpus biržas, vai XXXX ārpusbiržas atvasinātajiem finanšu instrumentiem

11

Sablīvēšana

Y = ja līgums radies sablīvēšanas rezultātā; N = ja līgums nav radies sablīvēšanas rezultātā

12

Cena / likme

Līdz 20 ciparu rakstzīmēm formātā xxxx, yyyyy

13

Cenas apzīmējums

Piemēram, ISO 4217 valūtas kods, 3 burtu rakstzīmes, procenti

14

Nosacītā summa

Līdz 20 ciparu rakstzīmēm formātā xxxx, yyyyy

15

Cenas reizinātājs

Līdz 10 ciparu rakstzīmēm

16

Daudzums

Līdz 10 ciparu rakstzīmēm

17

Sākotnējais maksājums

Līdz 10 ciparu rakstzīmēm xxxx,yyyyy formātā maksājumiem, ko veic paziņojumu sniedzošais darījuma partneris, un xxxx,yyyyy formātā maksājumiem, ko saņem no paziņojumu sniedzošā darījuma partnera

18

Piegādes veids

C = nauda, P = fiziski aktīvi, O = darījuma partnera izvēles iespēja

19

Izpildes laika zīmogs

ISO 8601 datuma formāts / UTC laika formāts

20

Spēkā stāšanās diena

ISO 8601 datuma formāts

21

Termiņš

ISO 8601 datuma formāts

22

Beigu datums

ISO 8601 datuma formāts

23

Norēķinu datums

ISO 8601 datuma formāts

24

Vispārējā nolīguma veids

Brīvs teksts, aile līdz 50 rakstzīmēm, kurā norādīts izmantotā vispārējā nolīguma nosaukums, ja tāds ir

25

Vispārējā nolīguma versija

Gads, xxxx

2.c iedaļa – Riska mazināšana / ziņošana

Visi līgumi

26

Apstiprinājuma laika zīmogs

ISO 8601 datuma formāts / UTC laika formāts

27

Apstiprinājuma veids

Y = nav elektroniski apstiprināts, N = nav apstiprināts, E = elektroniski apstiprināts

2.d sadaļa – tīrvērte

Visi līgumi

28

Tīrvērtes pienākums

Y = jā, N = nē

29

Veikta tīrvērte

Y = jā, N = nē

30

Tīrvērtes laika zīmogs

ISO 8601 datuma formāts / UTC laika formāts

31

Centrālā darījumu partnera identifikators

Juridiskās personas identifikators (20 burtciparu rakstzīmes) vai, ja tāda nav, struktūras pagaidu identifikators (20 burtciparu rakstzīmes) vai, ja tāda nav, BIC (11 burtciparu rakstzīmes)

32

Grupas iekšējais darījums

Y = jā, N = nē

2.e iedaļa – Procentu likmes

Procentu likmju atvasinātie instrumenti

33

1. posma fiksētā likme

Ciparu rakstzīmes formātā xxxx,yyyyy

34

2. posma fiksētā likme

Ciparu rakstzīmes formātā xxxx,yyyyy

35

Fiksētās likmes dienu skaits

Faktiskais dienu skaits / 365 dienas, 30B/360 metode vai cita

36

Fiksēta posma maksājumu biežums

Laikposma koeficients (vesels skaitlis, kas norāda, cik bieži darījuma partneri veic maksājumus, piemēram, 10D, 3M, 5Y.

37

Mainīgās likmes maksājumu biežums

Laikposma koeficients (vesels skaitlis, kas norāda, cik bieži darījuma partneri veic maksājumus, piemēram, 10D, 3M, 5Y

38

Mainīgās likmes pārskatīšanas biežums

D= Laikposma koeficients (vesels skaitlis, kas norāda, cik bieži darījuma partneri veic maksājumus, piemēram, 10D, 3M, 5Y

39

1. posma mainīgā likme

Mainīgās likmes indeksa nosaukums, piemēram, 3M Euribor

40

2. posma mainīgā likme

Mainīgās likmes indeksa nosaukums, piemēram, 3M Euribor

2.f iedaļa – ārvalstu valūta

Valūtas atvasinātie instrumenti

41

Valūta 2

ISO 4217 valūtas kods, 3 burtu rakstzīmes

42

Valūtas maiņas kurss 1

Līdz 10 ciparu rakstzīmēm formātā xxxx,yyyyy

43

Valūtas nākotnes maiņas kurss

Līdz 10 ciparu rakstzīmēm formātā xxxx,yyyyy

44

Valūtas maiņas kursa bāze

Piemēram, EUR/USD vai USD/EUR

2.g iedaļa – preces

Ja UPI tiek paziņots un satur visu turpmāk minēto informāciju, to tiek prasīts paziņot tikai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1227/2011.

Atvasinātie preču instrumenti

Vispārīga informācija

45

Preču kategorija

AG= lauksaimniecība

EN= enerģētika

FR= kravu pārvadājumi

ME= metāli

IN= indekss

EV= vide

EX= eksotiskas preces

46

Sīkāks preču apraksts

Lauksaimniecība

GO= graudi, eļļas augu sēklas

DA= piena produkti

LI= lauksaimniecības dzīvnieki

FO= mežsaimniecība

SO= Citi lauksaimniecības izcelsmes produkti (piemēram, cukurs, kafija, kakao u. c.) (softs)

Enerģētika

OI= nafta

NG= dabasgāze

CO= ogles

EL= elektroenerģija

IE= saistīti enerģētikas produkti (inter-energy)

Metāli

PR= dārgmetāli

NP= nedārgmetāli

Vides faktori

WE= laikapstākļi

EM= emisijas

Enerģētika

47

Piegādes vieta vai zona

EIC kods, 16 burtciparu rakstzīmju kods

48

Starpsavienojuma punkts

Brīvs teksts, aile līdz 50 rakstzīmēm

49

Slodzes veids

Atkārtojama iedaļa, ailes 50–54, lai identificētu piegādājamā produkta profilu atkarībā no piegādes periodiem saistībā ar diennakts laiku

BL= bāzes slodze

PL= maksimālā slodze

OP= zema slodze

BH= stundu bloki

OT= cita

50

Piegādes sākuma datums un laiks

ISO 8601 datuma formāts / UTC laika formāts

51

Piegādes beigu datums un laiks

ISO 8601 datuma formāts / UTC laika formāts

52

Līgumā paredzētā kapacitāte

Brīvs teksts, aile līdz 50 rakstzīmēm

53

Vienību skaits

10 ciparu rakstzīmes formātā xxxx,yyyyy

54

Cena par vienību piegādes laika intervālā

10 ciparu rakstzīmes formātā xxxx,yyyyy

2.h iedaļa – iespējas līgumi

Līgumi, kuros paredzētas izvēles iespējas

55

Iespējas veids

P = pārdošanas iespējas līgums, C = pirkšanas iespējas līgums

56

Iespējas veids (izpilde)

A = amerikāņu, B = Bermudu, E = Eiropas, S = Āzijas

57

Izpildes cena (augstākā/zemākā robežvērtība)

Līdz 10 ciparu rakstzīmēm formātā xxxx,yyyyy

2.i iedaļa – Līguma grozījumi

Visi līgumi

58

Darbības veids

N= jauns

M= grozīts

E= kļūda

C= anulēts

Z= sablīvēšana

V= vērtības atjaunināšana

O= cits

59

Darbības precizējumi

Brīvs teksts, aile līdz 50 rakstzīmēm

---

| 21.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 352/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 352/30

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1248/2012

(2012. gada 19. decembris),

ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz darījumu reģistru reģistrācijas pieteikumu formātu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (2) un jo īpaši tās 56. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Jebkura informācija par darījumu reģistra reģistrācijas pieteikumu, kas iesniegta Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei (EVTI), būtu jāiesniedz pastāvīgā informācijas nesējā, kas dod iespēju to uzglabāt izmantošanai nākotnē un reproducēt. Lai atvieglotu darījumu reģistra iesniegtās informācijas identificēšanu, uz pieteikumam pievienotajiem dokumentiem būtu jānorāda unikāls atsauces numurs. |
| --- | --- |

(1)

Jebkura informācija par darījumu reģistra reģistrācijas pieteikumu, kas iesniegta Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei (EVTI), būtu jāiesniedz pastāvīgā informācijas nesējā, kas dod iespēju to uzglabāt izmantošanai nākotnē un reproducēt. Lai atvieglotu darījumu reģistra iesniegtās informācijas identificēšanu, uz pieteikumam pievienotajiem dokumentiem būtu jānorāda unikāls atsauces numurs.

| (2) | Šīs regulas pamatā ir īstenošanas tehnisko standartu projekts, ko EVTI iesniegusi Eiropas Komisijai saskaņā ar procedūru, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulas (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi) (3), 15. pantā. |
| --- | --- |

(2)

Šīs regulas pamatā ir īstenošanas tehnisko standartu projekts, ko EVTI iesniegusi Eiropas Komisijai saskaņā ar procedūru, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulas (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi) (3), 15. pantā.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu EVTI ir organizējusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par īstenošanas tehnisko standartu projektu, izvērtējusi iespējamās saistītās izmaksas un ieguvumus un prasījusi atzinumu EVTI Vērstpapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupai, kas izveidota saskaņā ar minētās regulas 37. pantu, |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu EVTI ir organizējusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par īstenošanas tehnisko standartu projektu, izvērtējusi iespējamās saistītās izmaksas un ieguvumus un prasījusi atzinumu EVTI Vērstpapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupai, kas izveidota saskaņā ar minētās regulas 37. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pieteikuma formāts

1.   Reģistrācijas pieteikumu iesniedz instrumentā, kurā tiek glabāta informācija pastāvīgā informācijas nesējā, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/65/EK (4) 2. panta 1. punkta m) apakšpunktā.

2.   Reģistrācijas pieteikumu iesniedz pielikumā norādītajā formātā.

3.   Darījumu reģistrs piešķir unikālu atsauces numuru katram dokumentam, ko tas iesniedz, un nodrošina, ka iesniegtajā informācijā skaidri norādīts, uz kādu konkrētu deleģētā akta prasību tā attiecas saistībā ar regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros precizētas ziņas, kas iekļaujamas darījumu reģistru reģistrācijas pieteikumos, un kuri pieņemti atbilstoši Regulas (ES) Nr. 648/2012 56. panta 3. punktam, kā arī tas, kurā dokumentā sniegta šī informācija, un arī sniedz pamatojumu, ja informācija nav iesniegta, kā norādīts dokumentu atsauču sadaļā pielikumā.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 19. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.

2

(3)  OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.

3

(4)  OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.

4

---

PIELIKUMS

PIETEIKUMA FORMĀTS

VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

| Pieteikuma iesniegšanas datums | |
| --- | --- |
| Darījumu reģistra uzņēmuma nosaukums | |
| Juridiskā adrese | |
| Atvasināto instrumentu kategorijas, par kurām darījumu reģistrs ir iesniedzis reģistrācijas pieteikumu | |
| Par pieteikumu atbildīgās personas uzvārds | |
| Par pieteikumu atbildīgās personas kontaktinformācija | |
| Citu par darījumu reģistra atbilstību atbildīgo personu uzvārdi | |
| Citu par darījumu reģistra atbilstību atbildīgo personu kontaktinformācija | |
| Mātesuzņēmuma identifikācijas dati | |

Pieteikuma iesniegšanas datums

Darījumu reģistra uzņēmuma nosaukums

Juridiskā adrese

Atvasināto instrumentu kategorijas, par kurām darījumu reģistrs ir iesniedzis reģistrācijas pieteikumu

Par pieteikumu atbildīgās personas uzvārds

Par pieteikumu atbildīgās personas kontaktinformācija

Citu par darījumu reģistra atbilstību atbildīgo personu uzvārdi

Citu par darījumu reģistra atbilstību atbildīgo personu kontaktinformācija

Mātesuzņēmuma identifikācijas dati

ATSAUCES UZ DOKUMENTIEM

(3. panta 1. punkts)

| Deleģētā akta pants, kas attiecas uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros noteikta sīkāka informācija par reģistrācijas pieteikumu darījumu reģistram un kuri pieņemti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 56. panta 3. punktu | Unikālais dokumenta atsauces numurs | Dokumenta nosaukums | Dokumenta nodaļa vai iedaļa, vai lappuse, kurā sniegta informācija vai norādīts iemesls, kāpēc informācija netiek sniegta |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

Deleģētā akta pants, kas attiecas uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros noteikta sīkāka informācija par reģistrācijas pieteikumu darījumu reģistram un kuri pieņemti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 648/2012 56. panta 3. punktu

Unikālais dokumenta atsauces numurs

Dokumenta nosaukums

Dokumenta nodaļa vai iedaļa, vai lappuse, kurā sniegta informācija vai norādīts iemesls, kāpēc informācija netiek sniegta

---

| 21.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 352/32 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 352/32

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1249/2012

(2012. gada 19. decembris),

ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz formātu, kādā centrālie darījumu partneri nodrošina datu uzskaiti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (EK) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (2) un jo īpaši tās 29. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Atbilstīgi 29. panta 4. punkta noteikumiem Regulā (ES) Nr. 648/2012 un 13., 14. un 15. panta noteikumiem atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 648/2012 29. panta 4. punktam pieņemtajā deleģētajā tiesību aktā attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros sīkāk noteikta datu uzskaite un informācija, ko nodrošina centrālie darījuma partneri (CCP), būtu jāpieņem arī noteikumi, kuros konkretizēts formāts, kādā atbilstīgi minēto pantu noteikumiem nodrošināma šo datu uzskaite un informācija. |
| --- | --- |

(1)

Atbilstīgi 29. panta 4. punkta noteikumiem Regulā (ES) Nr. 648/2012 un 13., 14. un 15. panta noteikumiem atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 648/2012 29. panta 4. punktam pieņemtajā deleģētajā tiesību aktā attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros sīkāk noteikta datu uzskaite un informācija, ko nodrošina centrālie darījuma partneri (CCP), būtu jāpieņem arī noteikumi, kuros konkretizēts formāts, kādā atbilstīgi minēto pantu noteikumiem nodrošināma šo datu uzskaite un informācija.

| (2) | Lai tās varētu veikt savus pienākumus efektīvi un konsekventi, attiecīgo iestāžu rīcībā vajadzētu būt datiem, kurus starp CCP ir iespējams salīdzināt. Arī vienota formāta izmantošana sekmē datu saskaņošanu starp CCP. |
| --- | --- |

(2)

Lai tās varētu veikt savus pienākumus efektīvi un konsekventi, attiecīgo iestāžu rīcībā vajadzētu būt datiem, kurus starp CCP ir iespējams salīdzināt. Arī vienota formāta izmantošana sekmē datu saskaņošanu starp CCP.

| (3) | CCP vajadzētu būt noteiktai prasībai saglabāt datus uzskaites vajadzībām tādā formātā, kas ir savietojams ar formātu, kādā datus glabā darījumu reģistri, ņemot vērā, ka noteiktos apstākļos CCP un darījumu reģistriem ir jānodrošina un jāziņo viena un tā pati informācija. Vienota formāta izmantošana dažādās finanšu tirgus infrastruktūrās sekmē plašāku šo formātu izmantošanu tirgus dalībnieku vidū, tādējādi veicinot standartizāciju. |
| --- | --- |

(3)

CCP vajadzētu būt noteiktai prasībai saglabāt datus uzskaites vajadzībām tādā formātā, kas ir savietojams ar formātu, kādā datus glabā darījumu reģistri, ņemot vērā, ka noteiktos apstākļos CCP un darījumu reģistriem ir jānodrošina un jāziņo viena un tā pati informācija. Vienota formāta izmantošana dažādās finanšu tirgus infrastruktūrās sekmē plašāku šo formātu izmantošanu tirgus dalībnieku vidū, tādējādi veicinot standartizāciju.

| (4) | Lai sekmētu automātisku apstrādi un izmaksu samazinājumu tirgus dalībniekiem, visos CCP ir svarīgi pēc iespējas plašāk izmantot standartizētas procedūras un datu formātus. |
| --- | --- |

(4)

Lai sekmētu automātisku apstrādi un izmaksu samazinājumu tirgus dalībniekiem, visos CCP ir svarīgi pēc iespējas plašāk izmantot standartizētas procedūras un datu formātus.

| (5) | Bāzes aktīvus vajadzētu identificēt, izmantojot vienotu identifikatoru, bet pašlaik visā tirgū neeksistē vienots standartizēts kods bāzes aktīvu identificēšanai vērtspapīru grozā. Tādēļ CCP būtu jānorāda vismaz, ka bāzes aktīvs ir vērtspapīru grozs un, kad vien tas iespējams, standartizētu indeksu gadījumā būtu jāizmanto starptautiskie vērtspapīru identifikācijas kodi (ISIN). |
| --- | --- |

(5)

Bāzes aktīvus vajadzētu identificēt, izmantojot vienotu identifikatoru, bet pašlaik visā tirgū neeksistē vienots standartizēts kods bāzes aktīvu identificēšanai vērtspapīru grozā. Tādēļ CCP būtu jānorāda vismaz, ka bāzes aktīvs ir vērtspapīru grozs un, kad vien tas iespējams, standartizētu indeksu gadījumā būtu jāizmanto starptautiskie vērtspapīru identifikācijas kodi (ISIN).

| (6) | Šī regula balstās uz īstenošanas tehnisko standartu projektu, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI). |
| --- | --- |

(6)

Šī regula balstās uz īstenošanas tehnisko standartu projektu, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI).

| (7) | Atbilstīgi 15. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulā (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi) (3), EVTI, pirms iesniegt īstenošanas tehnisko standartu projektu, uz kura balstīta šī regula, ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanos, izanalizējusi iespējamās saistītās izmaksas un ieguvumus un lūgusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 37. pantu izveidotās Eiropas Vērtspapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Atbilstīgi 15. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulā (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi) (3), EVTI, pirms iesniegt īstenošanas tehnisko standartu projektu, uz kura balstīta šī regula, ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanos, izanalizējusi iespējamās saistītās izmaksas un ieguvumus un lūgusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 37. pantu izveidotās Eiropas Vērtspapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Datu uzskaites formāts

1.   CCP pielikuma 1. tabulā norādītajā formātā par katru apstrādāto līgumu nodrošina datu uzskaiti, kas noteikta 20. pantā atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 648/2012 29. panta 4. punktam pieņemtajā deleģētajā aktā attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros sīkāk noteikta datu uzskaite un informācija, ko nodrošina centrālie darījuma partneri (CCP).

2.   CCP pielikuma 2. tabulā norādītajā formātā par katru pozīciju nodrošina datu uzskaiti, kas noteikta 21. pantā atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 648/2012 29. panta 4. punktam pieņemtajā deleģētajā aktā attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros sīkāk noteikta datu uzskaite un informācija, ko nodrošina centrālie darījuma partneri (CCP).

3.   CCP pielikuma 3. tabulā norādītajā formātā par darbībām, kas saistītas ar tā uzņēmējdarbību un iekšējo organizāciju, nodrošina datu uzskaiti, kas noteikta 22. pantā atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 648/2012 29. panta 4. punktam pieņemtajā deleģētajā aktā attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros sīkāk noteikta datu uzskaite un informācija, ko nodrošina centrālie darījuma partneri (CCP).

4.   Šā panta 1., 2. un 3. punktā minētos datus un informāciju CCP kompetentajai iestādei sniedz tādā formātā, kas nodrošina tiešu datu piegādni starp CCP un kompetento iestādi. CCP šādu datu piegādni izveido sešu mēnešu laikā pēc kompetentās iestādes attiecīga pieprasījuma.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 19. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta.

1

(2)  OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.

2

(3)  OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.

3

---

PIELIKUMS

1. pantā minētās tabulas ar aizpildāmajām ailēm

1.   tabula

Uzskaites dati par apstrādātajiem darījumiem

| | Aile | Formāts | Apraksts |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Ziņojuma iesniegšanas laika zīmogs | ISO 8601 datuma formāts/ UTC laika formāts | Ziņojuma iesniegšanas datums un laiks |
| 2. | Cena/ likme | Ne vairāk kā 20 ciparu rakstzīmes formātā xxxx,yyyy | Viena vērtspapīra vai atvasinātā līguma cena bez komisijas maksas un attiecīgā gadījumā bez uzkrātajiem procentiem. Parāda instrumenta cenu var izteikt vai nu naudas izteiksmē, vai procentos |
| 2.a | Cenas apzīmējums | Piemēram, ISO 4217 valūtas kods, 3 burtu rakstzīmes, procentuālā daļa | Veids, kādā ir izteikta cena |
| 3. | Nosacītā valūta | ISO 4217 valūtas kods, 3 burtu rakstzīmes | Valūta, kuras vienībās ir izteikta cena. Ja obligācijas vai cita veida vērtspapīrota parāda cena ir izteikta procentos, norāda šos procentus |
| 3.a | Piegādājamā valūta | ISO 4217 valūtas kods, 3 burtu rakstzīmes | Valūta, kas jāpiegādā |
| 4. | Daudzums | Ne vairāk kā 10 ciparu rakstzīmes. | Darījumā iekļauto finanšu instrumentu vienību skaits, obligāciju nominālvērtība vai atvasināto instrumentu līgumu skaits |
| 5. | Daudzuma apzīmējums | Ne vairāk kā 10 ciparu rakstzīmes | Norāde par to, vai daudzums ir finanšu instrumentu vienību skaits, obligāciju nominālvērtība vai atvasināto instrumentu līgumu skaits |
| 6. | CCP puse | B=pircējs / S=pārdevējs | |
| 7. | Produkta ID | Pagaidu klasifikācija saskaņā ar informāciju 4. pantā Regulā(ES) Nr. xx/2012 [īstenošanas tehnisko standartu projekts attiecībā uz tirdzniecības pārskatu formātu un to sniegšanas biežumu darījumu reģistriem], ISIN vai vienoto produkta identifikatoru (UPI) | Līgumu identificē, izmantojot produkta identifikatoru, kad vien tas pieejams |
| 8. | Tīrvērtes dalībnieka ID | Juridiskās personas identifikators (LEI) (20 burtciparu rakstzīmes), pagaidu identifikators (20 burtciparu rakstzīmes), BIC (11 burtciparu rakstzīmes) vai klienta kods (50 burtciparu rakstzīmes) | Ja darījuma partneris, kas iesniedz ziņojumu, nav tīrvērtes dalībnieks, tā tīrvērtes dalībnieku norāda šajā laukā, izmantojot unikālu kodu. Privātpersonas gadījumā izmanto klienta kodu, ko piešķīris CCP |
| 9. | Labuma guvēja ID | Juridiskās personas identifikators (LEI) (20 burtciparu rakstzīmes), pagaidu identifikators (20 burtciparu rakstzīmes), BIC (11 burtciparu rakstzīmes) vai klienta kods (50 burtciparu rakstzīmes) | Ja līguma labuma guvējs nav līguma darījuma partneris, to identificē, izmantojot unikālu kodu, vai privātpersonu gadījumā – klienta kodu, ko tam piešķīrusi juridiskā persona, kuru šis indivīds izmanto |
| 10. | Puse, kas veikusi līguma nodošanu (nosūtot tīrvērtei pēc darījuma izpildes) | Juridiskās personas identifikators (LEI) (20 burtciparu rakstzīmes), pagaidu identifikators (20 burtciparu rakstzīmes), BIC (11 burtciparu rakstzīmes) vai klienta kods (50 burtciparu rakstzīmes) | |
| 11. | Izpildes vieta | ISO 10383 tirgus identifikācijas kods (MIC) – atbilstošos gadījumos, XOFF –biržā tirgotiem biržas sarakstos iekļautiem vērtspapīriem vai XXXX –ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem | Darījuma izpildes vietas identifikācija. Ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu gadījumā jānorāda, vai attiecīgo instrumentu ir atļauts tirgot regulētā tirgū un to tirgo ārpus biržas, vai arī to nav atļauts tirgot regulētā tirgū un to tirgo ārpus biržas |
| 12. | Iesaistīšanas datums | ISO 8601 datuma formāts | Diena, kurā īstenota CCP iesaistīšana līgumā |
| 13. | Iesaistīšanas laiks | UTC laika formāts | Laiks, kad īstenota CCP iesaistīšana līgumā, atbilstoši tās kompetentās iestādes vietējam laikam, kurai tiks ziņots par darījumu, un laika zonai, kurā veikts šis darījums, kas izteikts kā koordinētais universālais laiks (UTC) +/- stundas |
| 14. | Līguma izbeigšanas datums | ISO 8601 datuma formāts | Diena, kurā notikusi līguma izbeigšana. |
| 15. | Līguma izbeigšanas laiks | UTC laika formāts | Līguma izbeigšanas laiks atbilstoši tās kompetentās iestādes vietējam laikam, kurai tiks ziņots par darījumu, un laika zonai, kurā veikts šis darījums, kas izteikts kā koordinētais universālais laiks (UTC) +/- stundas |
| 16. | Piegādes veids | C = naudas līdzekļi, P = fiziski aktīvi, O = pēc darījuma partnera izvēles | Norāde, vai līgumsaistības izpildāmas fiziskos aktīvos, vai ar naudas līdzekļiem |
| 17. | Saistību izpildes datums | ISO 8601 datuma formāts | Diena, kurā īstenota līgumsaistību izpilde vai iepirkšanas procedūra (buy-in). Ja datumi ir vairāki, izmanto vairākus laukus |
| 18. | Līgumsaistību izpildes vai iepirkšanas procedūras laiks | UTC laika formāts | Laiks, kad īstenota līgumsaistību izpilde vai iepirkšanas procedūra, atbilstoši tās kompetentās iestādes vietējam laikam, kurai tiks ziņots par darījumu, un laika zonai, kurā veikts šis darījums, kas izteikts kā koordinētais universālais laiks (UTC) +/- stundas |
| Ziņas par sākotnējiem nosacījumiem līgumos, kam veikta tīrvērte, kas sniedzamas tiktāl, ciktāl tās piemērojamas |
| 19. | Datums | ISO 8601 datuma formāts | Diena, kurā līgums sākotnēji noslēgts |
| 20. | Laiks | UTC laika formāts | Sākotnēja līguma sākotnējais noslēgšanas laiks atbilstoši tās kompetentās iestādes vietējam laikam, kurai tiks ziņots par darījumu, un laika zonai, kurā veikts šis darījums, kas izteikts kā koordinētais universālais laiks (UTC) +/- stundas |
| 21. | Produkta ID | Pagaidu klasifikācija saskaņā ar informāciju 4. pantā Regulā (ES) Nr. xx/2012 [īstenošanas tehnisko standartu projekts attiecībā uz tirdzniecības pārskatu formātu un to sniegšanas biežumu darījumu reģistriem], ISIN vai vienoto produkta identifikatoru (UPI) | Līgumu identificē, izmantojot unikālu produkta identifikatoru, kad vien tas pieejams |
| 22. | Bāzes aktīvs | Unikāls produkta identifikators, ISIN (12 burtciparu rakstzīmes) un CFI (6 burtciparu rakstzīmes). Juridiskās personas identifikators (LEI) (20 burtciparu rakstzīmes), pagaidu identifikators (20 burtciparu rakstzīmes), B=grozs vai I=indekss. | Instrumenta identificēšana, ko piemēro vērtspapīram, kas ir atvasināta līguma bāzes aktīvs, un pārvedamam vērtspapīram, kas ietilpst Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 18. apakšpunkta c) daļas darbības jomā |
| 23. | Atvasinātā instrumenta veids (atvasināta līguma gadījumā) | Atvasinātā instrumenta veida saskaņoto aprakstu veic atbilstoši kādai no augstākajām kategorijām, kā noteikts vienotā starptautiski atzītā finanšu instrumentu klasifikācijas standartā. | |
| 24. | Instrumenta iekļaušana EVTI līgumu reģistrā atkarībā no pienākuma veikt tīrvērti (atvasinātu instrumentu līguma gadījumā) | Y=jā / N=nē | |
| Citas ziņas, kas sniedzamas tiktāl, ciktāl tās piemērojamas |
| 25. | Identifikators sadarbspējīgam CCP, kas veic viena darījuma posma tīrvērti | Juridiskās personas identifikators (LEI) (20 burtciparu rakstzīmes), pagaidu identifikators (20 burtciparu rakstzīmes), BIC (11 burtciparu rakstzīmes) vai klienta kods (50 burtciparu rakstzīmes) | |

Aile

Formāts

Apraksts

1.

Ziņojuma iesniegšanas laika zīmogs

ISO 8601 datuma formāts/ UTC laika formāts

Ziņojuma iesniegšanas datums un laiks

2.

Cena/ likme

Ne vairāk kā 20 ciparu rakstzīmes formātā xxxx,yyyy

Viena vērtspapīra vai atvasinātā līguma cena bez komisijas maksas un attiecīgā gadījumā bez uzkrātajiem procentiem. Parāda instrumenta cenu var izteikt vai nu naudas izteiksmē, vai procentos

2.a

Cenas apzīmējums

Piemēram, ISO 4217 valūtas kods, 3 burtu rakstzīmes, procentuālā daļa

Veids, kādā ir izteikta cena

3.

Nosacītā valūta

ISO 4217 valūtas kods, 3 burtu rakstzīmes

Valūta, kuras vienībās ir izteikta cena. Ja obligācijas vai cita veida vērtspapīrota parāda cena ir izteikta procentos, norāda šos procentus

3.a

Piegādājamā valūta

ISO 4217 valūtas kods, 3 burtu rakstzīmes

Valūta, kas jāpiegādā

4.

Daudzums

Ne vairāk kā 10 ciparu rakstzīmes.

Darījumā iekļauto finanšu instrumentu vienību skaits, obligāciju nominālvērtība vai atvasināto instrumentu līgumu skaits

5.

Daudzuma apzīmējums

Ne vairāk kā 10 ciparu rakstzīmes

Norāde par to, vai daudzums ir finanšu instrumentu vienību skaits, obligāciju nominālvērtība vai atvasināto instrumentu līgumu skaits

6.

CCP puse

B=pircējs / S=pārdevējs

7.

Produkta ID

Pagaidu klasifikācija saskaņā ar informāciju 4. pantā Regulā(ES) Nr. xx/2012 [īstenošanas tehnisko standartu projekts attiecībā uz tirdzniecības pārskatu formātu un to sniegšanas biežumu darījumu reģistriem], ISIN vai vienoto produkta identifikatoru (UPI)

Līgumu identificē, izmantojot produkta identifikatoru, kad vien tas pieejams

8.

Tīrvērtes dalībnieka ID

Juridiskās personas identifikators (LEI) (20 burtciparu rakstzīmes), pagaidu identifikators (20 burtciparu rakstzīmes), BIC (11 burtciparu rakstzīmes) vai klienta kods (50 burtciparu rakstzīmes)

Ja darījuma partneris, kas iesniedz ziņojumu, nav tīrvērtes dalībnieks, tā tīrvērtes dalībnieku norāda šajā laukā, izmantojot unikālu kodu. Privātpersonas gadījumā izmanto klienta kodu, ko piešķīris CCP

9.

Labuma guvēja ID

Juridiskās personas identifikators (LEI) (20 burtciparu rakstzīmes), pagaidu identifikators (20 burtciparu rakstzīmes), BIC (11 burtciparu rakstzīmes) vai klienta kods (50 burtciparu rakstzīmes)

Ja līguma labuma guvējs nav līguma darījuma partneris, to identificē, izmantojot unikālu kodu, vai privātpersonu gadījumā – klienta kodu, ko tam piešķīrusi juridiskā persona, kuru šis indivīds izmanto

10.

Puse, kas veikusi līguma nodošanu (nosūtot tīrvērtei pēc darījuma izpildes)

Juridiskās personas identifikators (LEI) (20 burtciparu rakstzīmes), pagaidu identifikators (20 burtciparu rakstzīmes), BIC (11 burtciparu rakstzīmes) vai klienta kods (50 burtciparu rakstzīmes)

11.

Izpildes vieta

ISO 10383 tirgus identifikācijas kods (MIC) – atbilstošos gadījumos, XOFF –biržā tirgotiem biržas sarakstos iekļautiem vērtspapīriem vai XXXX –ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem

Darījuma izpildes vietas identifikācija. Ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu gadījumā jānorāda, vai attiecīgo instrumentu ir atļauts tirgot regulētā tirgū un to tirgo ārpus biržas, vai arī to nav atļauts tirgot regulētā tirgū un to tirgo ārpus biržas

12.

Iesaistīšanas datums

ISO 8601 datuma formāts

Diena, kurā īstenota CCP iesaistīšana līgumā

13.

Iesaistīšanas laiks

UTC laika formāts

Laiks, kad īstenota CCP iesaistīšana līgumā, atbilstoši tās kompetentās iestādes vietējam laikam, kurai tiks ziņots par darījumu, un laika zonai, kurā veikts šis darījums, kas izteikts kā koordinētais universālais laiks (UTC) +/- stundas

14.

Līguma izbeigšanas datums

ISO 8601 datuma formāts

Diena, kurā notikusi līguma izbeigšana.

15.

Līguma izbeigšanas laiks

UTC laika formāts

Līguma izbeigšanas laiks atbilstoši tās kompetentās iestādes vietējam laikam, kurai tiks ziņots par darījumu, un laika zonai, kurā veikts šis darījums, kas izteikts kā koordinētais universālais laiks (UTC) +/- stundas

16.

Piegādes veids

C = naudas līdzekļi, P = fiziski aktīvi, O = pēc darījuma partnera izvēles

Norāde, vai līgumsaistības izpildāmas fiziskos aktīvos, vai ar naudas līdzekļiem

17.

Saistību izpildes datums

ISO 8601 datuma formāts

Diena, kurā īstenota līgumsaistību izpilde vai iepirkšanas procedūra (buy-in). Ja datumi ir vairāki, izmanto vairākus laukus

18.

Līgumsaistību izpildes vai iepirkšanas procedūras laiks

UTC laika formāts

Laiks, kad īstenota līgumsaistību izpilde vai iepirkšanas procedūra, atbilstoši tās kompetentās iestādes vietējam laikam, kurai tiks ziņots par darījumu, un laika zonai, kurā veikts šis darījums, kas izteikts kā koordinētais universālais laiks (UTC) +/- stundas

Ziņas par sākotnējiem nosacījumiem līgumos, kam veikta tīrvērte, kas sniedzamas tiktāl, ciktāl tās piemērojamas

19.

Datums

ISO 8601 datuma formāts

Diena, kurā līgums sākotnēji noslēgts

20.

Laiks

UTC laika formāts

Sākotnēja līguma sākotnējais noslēgšanas laiks atbilstoši tās kompetentās iestādes vietējam laikam, kurai tiks ziņots par darījumu, un laika zonai, kurā veikts šis darījums, kas izteikts kā koordinētais universālais laiks (UTC) +/- stundas

21.

Produkta ID

Pagaidu klasifikācija saskaņā ar informāciju 4. pantā Regulā (ES) Nr. xx/2012 [īstenošanas tehnisko standartu projekts attiecībā uz tirdzniecības pārskatu formātu un to sniegšanas biežumu darījumu reģistriem], ISIN vai vienoto produkta identifikatoru (UPI)

Līgumu identificē, izmantojot unikālu produkta identifikatoru, kad vien tas pieejams

22.

Bāzes aktīvs

Unikāls produkta identifikators, ISIN (12 burtciparu rakstzīmes) un CFI (6 burtciparu rakstzīmes). Juridiskās personas identifikators (LEI) (20 burtciparu rakstzīmes), pagaidu identifikators (20 burtciparu rakstzīmes), B=grozs vai I=indekss.

Instrumenta identificēšana, ko piemēro vērtspapīram, kas ir atvasināta līguma bāzes aktīvs, un pārvedamam vērtspapīram, kas ietilpst Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 18. apakšpunkta c) daļas darbības jomā

23.

Atvasinātā instrumenta veids (atvasināta līguma gadījumā)

Atvasinātā instrumenta veida saskaņoto aprakstu veic atbilstoši kādai no augstākajām kategorijām, kā noteikts vienotā starptautiski atzītā finanšu instrumentu klasifikācijas standartā.

24.

Instrumenta iekļaušana EVTI līgumu reģistrā atkarībā no pienākuma veikt tīrvērti (atvasinātu instrumentu līguma gadījumā)

Y=jā / N=nē

Citas ziņas, kas sniedzamas tiktāl, ciktāl tās piemērojamas

25.

Identifikators sadarbspējīgam CCP, kas veic viena darījuma posma tīrvērti

Juridiskās personas identifikators (LEI) (20 burtciparu rakstzīmes), pagaidu identifikators (20 burtciparu rakstzīmes), BIC (11 burtciparu rakstzīmes) vai klienta kods (50 burtciparu rakstzīmes)

2.   tabula

Pozīciju uzskaites dati

| | Aile | Formāts |
| --- | --- | --- |
| 1. | Tīrvērtes dalībnieka ID | Juridiskās personas identifikators (LEI)), pagaidu identifikators vai BIC. |
| 2. | Labuma guvēja ID | Juridiskās personas identifikators (LEI)), pagaidu identifikators, BIC vai klienta kods. |
| 3. | Sadarbspējīgs CCP, kas uztur pozīciju | Juridiskās personas identifikators (LEI)), pagaidu identifikators, BIC vai klienta kods. |
| 4. | Pozīcijas zīme | B=pircējs / S=pārdevējs |
| 5. | Pozīcijas vērtība | Ne vairāk kā 10 ciparu rakstzīmes (xxxx,yy). |
| 6. | Cena, kāda noteikta līgumam | Ne vairāk kā 10 ciparu rakstzīmes (xxxx,yy). |
| 7. | Valūta | ISO valūtas kods. |
| 8. | Cita būtiska informācija | Teksts brīvā formā. |
| 9. | CCP noteiktais maržu apjoms | Ne vairāk kā 10 ciparu rakstzīmes (xxxx,yy) |
| 10. | CCP noteiktais saistību neizpildes fonda iemaksu apjoms | Ne vairāk kā 10 ciparu rakstzīmes (xxxx,yy) |
| 11. | CCP noteiktais citu finanšu resursu apjoms | Ne vairāk kā 10 ciparu rakstzīmes (xxxx,yy) |
| 12.A | Tīrvērtes dalībnieka iemaksāto maržu apjoms saistībā ar klienta kontu A | Ne vairāk kā 10 ciparu rakstzīmes (xxxx,yy) |
| 13.A | Tīrvērtes dalībnieka nodrošināto saistību neizpildes iemaksu apjoms saistībā ar klienta kontu A | Ne vairāk kā 10 ciparu rakstzīmes (xxxx,yy) |
| 14.A | Tīrvērtes dalībnieka nodrošināto citu finanšu resursu apjoms saistībā ar klienta kontu A | Ne vairāk kā 10 ciparu rakstzīmes (xxxx,yy) |
| 15.B | Tīrvērtes dalībnieka iemaksāto maržu apjoms saistībā ar klienta kontu B | Ne vairāk kā 10 ciparu rakstzīmes (xxxx,yy) |
| 16.B | Tīrvērtes dalībnieka nodrošināto saistību neizpildes fonda iemaksu apjoms saistībā ar klienta kontu B | Ne vairāk kā 10 ciparu rakstzīmes (xxxx,yy) |
| 17.B | Tīrvērtes dalībnieka nodrošināto citu finanšu resursu apjoms saistībā ar klienta kontu B | Ne vairāk kā 10 ciparu rakstzīmes (xxxx,yy) |

Aile

Formāts

1.

Tīrvērtes dalībnieka ID

Juridiskās personas identifikators (LEI)), pagaidu identifikators vai BIC.

2.

Labuma guvēja ID

Juridiskās personas identifikators (LEI)), pagaidu identifikators, BIC vai klienta kods.

3.

Sadarbspējīgs CCP, kas uztur pozīciju

Juridiskās personas identifikators (LEI)), pagaidu identifikators, BIC vai klienta kods.

4.

Pozīcijas zīme

B=pircējs / S=pārdevējs

5.

Pozīcijas vērtība

Ne vairāk kā 10 ciparu rakstzīmes (xxxx,yy).

6.

Cena, kāda noteikta līgumam

Ne vairāk kā 10 ciparu rakstzīmes (xxxx,yy).

7.

Valūta

ISO valūtas kods.

8.

Cita būtiska informācija

Teksts brīvā formā.

9.

CCP noteiktais maržu apjoms

Ne vairāk kā 10 ciparu rakstzīmes (xxxx,yy)

10.

CCP noteiktais saistību neizpildes fonda iemaksu apjoms

Ne vairāk kā 10 ciparu rakstzīmes (xxxx,yy)

11.

CCP noteiktais citu finanšu resursu apjoms

Ne vairāk kā 10 ciparu rakstzīmes (xxxx,yy)

12.A

Tīrvērtes dalībnieka iemaksāto maržu apjoms saistībā ar klienta kontu A

Ne vairāk kā 10 ciparu rakstzīmes (xxxx,yy)

13.A

Tīrvērtes dalībnieka nodrošināto saistību neizpildes iemaksu apjoms saistībā ar klienta kontu A

Ne vairāk kā 10 ciparu rakstzīmes (xxxx,yy)

14.A

Tīrvērtes dalībnieka nodrošināto citu finanšu resursu apjoms saistībā ar klienta kontu A

Ne vairāk kā 10 ciparu rakstzīmes (xxxx,yy)

15.B

Tīrvērtes dalībnieka iemaksāto maržu apjoms saistībā ar klienta kontu B

Ne vairāk kā 10 ciparu rakstzīmes (xxxx,yy)

16.B

Tīrvērtes dalībnieka nodrošināto saistību neizpildes fonda iemaksu apjoms saistībā ar klienta kontu B

Ne vairāk kā 10 ciparu rakstzīmes (xxxx,yy)

17.B

Tīrvērtes dalībnieka nodrošināto citu finanšu resursu apjoms saistībā ar klienta kontu B

Ne vairāk kā 10 ciparu rakstzīmes (xxxx,yy)

3.   tabula

Uzņēmējdarbības uzskaites dati

| | Aile | Formāts | Apraksts |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Organizatoriskās struktūrshēmas | Teksts brīvā formā | Valde un attiecīgās komitejas, tīrvērtes struktūrvienība, riska pārvaldības struktūrvienība un visas pārējās būtiskās struktūrvienības un nodaļas. |
| Akcionāri vai dalībnieki, kam ir būtiska līdzdalība (pievieno laukus attiecībā uz katru būtisko akcionāru/dalībnieku) |
| 2. | Veids | S=akcionārs / M=dalībnieks | |
| 3. | Būtiskas līdzdalības veids | D=tieša / I=netieša | |
| 4. | Struktūras veids | N=privātpersona / L=juridiska persona | |
| 5. | Līdzdalības apjoms | Ne vairāk kā 10 ciparu rakstzīmes (xxxx,yyyyy) | |
| Citi dokumenti |
| 6. | Organizatoriskajās prasībās noteiktā politika, procedūras un procesi | Dokumenti | |
| 7. | Valdes sēžu, apakškomiteju (ja tādas ir) sanāksmju un augstākās vadības sanāksmju protokoli | Dokumenti | |
| 8. | Riska komitejas sanāksmju protokoli | Dokumenti | |
| 9. | Protokoli konsultāciju grupai ar tīrvērtes dalībniekiem un klientiem (ja tādi ir) | Dokumenti | |
| 10. | Iekšējās un ārējās revīzijas, riska pārvaldības, atbilstības un konsultāciju ziņojumi | Dokumenti | |
| 11. | Darbības nepārtrauktības politika un negadījuma seku novēršanas plāns | Dokumenti | |
| 12. | Likviditātes plāns un ikdienas likviditātes ziņojumi | Dokumenti | |
| 13. | Dokumenti, kas atspoguļo visus aktīvus, saistības un kapitāla kontus | Dokumenti | |
| 14. | Saņemtās sūdzības | Teksts brīvā formā | Katrai sūdzībai: sūdzības iesniedzēja vārds/nosaukums, adrese un konta numurs, sūdzības saņemšanas datums, visu sūdzībā minēto personu vārdi, sūdzības būtības raksturojums, rīcība, reaģējot uz sūdzību, datums, kad sūdzībā norādītās problēmas tikušas atrisinātas |
| 15. | Informācija par pakalpojumu pārtraukumu vai traucējumiem | Teksts brīvā formā | Informācija par jebkuru pakalpojumu pārtraukumu vai traucējumiem, tostarp detalizēts ziņojums par to laiku, sekām un ietekmes novēršanas pasākumiem |
| 16. | Veiktās atpakaļejošās pārbaudes un stresa testi | Teksts brīvā formā | |
| 17. | Rakstiska saziņa ar kompetentajām iestādēm, EVTI un attiecīgajiem ECBS dalībniekiem | Dokumenti | |
| 18. | Saskaņā ar organizatoriskajām prasībām saņemtie juridiskie atzinumi | Dokumenti | |
| 19. | Vienošanās par sadarbspēju ar citiem CCP (atbilstošos gadījumos) | Dokumenti | |
| 20. | Visu tīrvērtes dalībnieku uzskaitījums (17. pants Regulā (ES) Nr. XXX/2012) | Teksts brīvā formā / dokuments | Uzskaitījums atbilstīgi 17. pantam Regulā (ES) Nr. XXX/2012 |
| 21. | Informācija, kas prasīta 17. pantā Regulā (ES) Nr. XXX/2012 | Teksts brīvā formā / dokumenti | Tiesību akti un noteikumi, kas reglamentē (i) piekļuvi CCP, (ii) līgumus, ko ar tīrvērtes dalībniekiem un klientiem (ja tas iespējams) noslēguši CCP, (iii) līgumus, ko CCP pieņem tīrvērtei, (iv) jebkuras vienošanās par sadarbspēju, (v) nodrošinājumu un rezerves fonda iemaksu izmantojumu, tostarp pozīciju un nodrošinājumu likvidāciju un to, cik lielā mērā nodrošinājumi ir aizsargāti pret trešo pušu prasījumiem (nošķīruma līmenis) |
| 22. | Procesu attīstīšana jaunām iniciatīvām | Teksts brīvā formā | Jaunu pakalpojumu sniegšanas gadījumā |

Aile

Formāts

Apraksts

1.

Organizatoriskās struktūrshēmas

Teksts brīvā formā

Valde un attiecīgās komitejas, tīrvērtes struktūrvienība, riska pārvaldības struktūrvienība un visas pārējās būtiskās struktūrvienības un nodaļas.

Akcionāri vai dalībnieki, kam ir būtiska līdzdalība (pievieno laukus attiecībā uz katru būtisko akcionāru/dalībnieku)

2.

Veids

S=akcionārs / M=dalībnieks

3.

Būtiskas līdzdalības veids

D=tieša / I=netieša

4.

Struktūras veids

N=privātpersona / L=juridiska persona

5.

Līdzdalības apjoms

Ne vairāk kā 10 ciparu rakstzīmes (xxxx,yyyyy)

Citi dokumenti

6.

Organizatoriskajās prasībās noteiktā politika, procedūras un procesi

Dokumenti

7.

Valdes sēžu, apakškomiteju (ja tādas ir) sanāksmju un augstākās vadības sanāksmju protokoli

Dokumenti

8.

Riska komitejas sanāksmju protokoli

Dokumenti

9.

Protokoli konsultāciju grupai ar tīrvērtes dalībniekiem un klientiem (ja tādi ir)

Dokumenti

10.

Iekšējās un ārējās revīzijas, riska pārvaldības, atbilstības un konsultāciju ziņojumi

Dokumenti

11.

Darbības nepārtrauktības politika un negadījuma seku novēršanas plāns

Dokumenti

12.

Likviditātes plāns un ikdienas likviditātes ziņojumi

Dokumenti

13.

Dokumenti, kas atspoguļo visus aktīvus, saistības un kapitāla kontus

Dokumenti

14.

Saņemtās sūdzības

Teksts brīvā formā

Katrai sūdzībai: sūdzības iesniedzēja vārds/nosaukums, adrese un konta numurs, sūdzības saņemšanas datums, visu sūdzībā minēto personu vārdi, sūdzības būtības raksturojums, rīcība, reaģējot uz sūdzību, datums, kad sūdzībā norādītās problēmas tikušas atrisinātas

15.

Informācija par pakalpojumu pārtraukumu vai traucējumiem

Teksts brīvā formā

Informācija par jebkuru pakalpojumu pārtraukumu vai traucējumiem, tostarp detalizēts ziņojums par to laiku, sekām un ietekmes novēršanas pasākumiem

16.

Veiktās atpakaļejošās pārbaudes un stresa testi

Teksts brīvā formā

17.

Rakstiska saziņa ar kompetentajām iestādēm, EVTI un attiecīgajiem ECBS dalībniekiem

Dokumenti

18.

Saskaņā ar organizatoriskajām prasībām saņemtie juridiskie atzinumi

Dokumenti

19.

Vienošanās par sadarbspēju ar citiem CCP (atbilstošos gadījumos)

Dokumenti

20.

Visu tīrvērtes dalībnieku uzskaitījums (17. pants Regulā (ES) Nr. XXX/2012)

Teksts brīvā formā / dokuments

Uzskaitījums atbilstīgi 17. pantam Regulā (ES) Nr. XXX/2012

21.

Informācija, kas prasīta 17. pantā Regulā (ES) Nr. XXX/2012

Teksts brīvā formā / dokumenti

Tiesību akti un noteikumi, kas reglamentē (i) piekļuvi CCP, (ii) līgumus, ko ar tīrvērtes dalībniekiem un klientiem (ja tas iespējams) noslēguši CCP, (iii) līgumus, ko CCP pieņem tīrvērtei, (iv) jebkuras vienošanās par sadarbspēju, (v) nodrošinājumu un rezerves fonda iemaksu izmantojumu, tostarp pozīciju un nodrošinājumu likvidāciju un to, cik lielā mērā nodrošinājumi ir aizsargāti pret trešo pušu prasījumiem (nošķīruma līmenis)

22.

Procesu attīstīšana jaunām iniciatīvām

Teksts brīvā formā

Jaunu pakalpojumu sniegšanas gadījumā

---

| 21.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 352/40 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 352/40

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1250/2012

(2012. gada 20. decembris),

ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2580/2001 par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 27. decembra Regulu (EK) Nr. 2580/2001 par īpašiem, ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 2580/2001 pielikumā uzskaitītas kompetentās iestādes, kurām būtu jānosūta informācija un pieprasījumi attiecībā uz pasākumiem, ko piemēro ar minēto regulu. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 2580/2001 pielikumā uzskaitītas kompetentās iestādes, kurām būtu jānosūta informācija un pieprasījumi attiecībā uz pasākumiem, ko piemēro ar minēto regulu.

| (2) | Slovēnija lūdza, ka informācija par tās kompetento iestāžu adresēm būtu jāgroza. Turklāt būtu jāatjaunina Eiropas Komisijas adrese. |
| --- | --- |

(2)

Slovēnija lūdza, ka informācija par tās kompetento iestāžu adresēm būtu jāgroza. Turklāt būtu jāatjaunina Eiropas Komisijas adrese.

| (3) | Tādēļ attiecīgi būtu jāatjaunina Regulas (EK) Nr. 2580/2001 pielikums, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ attiecīgi būtu jāatjaunina Regulas (EK) Nr. 2580/2001 pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 2580/2001 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 20. decembris

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Užsienio politikos priemonių tarnybos vadovas

---

(1)  OV L 344, 28.12.2001., 70. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 2580/2001 pielikumu groza šādi.

| (1) | Adrešu datus zem virsraksta "SLOVĒNIJA" aizstāj ar šādu tekstu:
  "Attiecībā uz 4. pantu:





  Ministrstvo za zunanje zadeve |
| --- | --- |
| Prešernova cesta 25 |
| 1001 Ljubljana |
| Tālr.: + 386 1 478 2000 |
| Fakss: + 386 1 478 2340 |
| E-pasts: gp.mzz@gov.si |

(1)

Adrešu datus zem virsraksta "SLOVĒNIJA" aizstāj ar šādu tekstu:

"Attiecībā uz 4. pantu:

Ministrstvo za zunanje zadeve

Prešernova cesta 25

1001 Ljubljana

Tālr.: + 386 1 478 2000

Fakss: + 386 1 478 2340

E-pasts: gp.mzz@gov.si

Attiecībā uz 5. un 6. pantu:

| Ministrstvo za finance |
| --- |
| Župančičeva 3 |
| 1502 Ljubljana |
| Tālr.: +386 1 369 5200 |
| Fakss: + 386 1 369 6659 |
| E-pasts: gp.mf@gov.si" |

Ministrstvo za finance

Župančičeva 3

1502 Ljubljana

Tālr.: +386 1 369 5200

Fakss: + 386 1 369 6659

E-pasts: gp.mf@gov.si"

| (2) | Virsrakstu "EIROPAS KOPIENA" un sadaļu par Eiropas Kopienu aizstāj ar šādu virsrakstu un tekstu:
  "Adrese paziņojumu nosūtīšanai Eiropas Komisijai:





  European Commission |
| --- | --- |
| Service for Foreign Policy Instruments (FPI) |
| Office EEAS 02/309 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel (Belgium) |
| E-pasts: relex-sanctions@ec.europa.eu" |

(2)

Virsrakstu "EIROPAS KOPIENA" un sadaļu par Eiropas Kopienu aizstāj ar šādu virsrakstu un tekstu:

"Adrese paziņojumu nosūtīšanai Eiropas Komisijai:

European Commission

Service for Foreign Policy Instruments (FPI)

Office EEAS 02/309

B-1049 Bruxelles/Brussel (Belgium)

E-pasts: relex-sanctions@ec.europa.eu"

---

| 21.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 352/42 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 352/42

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1251/2012

(2012. gada 20. decembris),

ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1183/2005, ar ko nosaka dažus īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret personām, kuras pārkāpj ieroču embargo attiecībā uz Kongo Demokrātisko Republiku

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2005. gada 18. jūlija Regulu (EK) Nr. 1183/2005, ar ko nosaka dažus īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret personām, kuras pārkāpj ieroču embargo attiecībā uz Kongo Demokrātisko Republiku (1), un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1183/2005 I pielikumā ir uzskaitītas fiziskas un juridiskas personas, vienības un struktūras, uz kurām saskaņā ar regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1183/2005 I pielikumā ir uzskaitītas fiziskas un juridiskas personas, vienības un struktūras, uz kurām saskaņā ar regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2012. gada 12. un 30. novembrī iekļāva trīs personas to personu un organizāciju sarakstā, uz kurām attiecas aktīvu iesaldēšana. |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2012. gada 12. un 30. novembrī iekļāva trīs personas to personu un organizāciju sarakstā, uz kurām attiecas aktīvu iesaldēšana.

| (3) | Būtu jāatjaunina Regulas (EK) Nr. 1183/2005 II pielikumā minētā adrese paziņojumu nosūtīšanai Eiropas Komisijai. |
| --- | --- |

(3)

Būtu jāatjaunina Regulas (EK) Nr. 1183/2005 II pielikumā minētā adrese paziņojumu nosūtīšanai Eiropas Komisijai.

| (4) | Tādēļ būtu atbilstoši jāgroza Regulas (EK) Nr. 1183/2005 I un II pielikums. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ būtu atbilstoši jāgroza Regulas (EK) Nr. 1183/2005 I un II pielikums.

| (5) | Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, tai jāstājas spēkā nekavējoties, |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, tai jāstājas spēkā nekavējoties,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES) Nr. 1183/2005 groza šādi:

| (1) | regulas I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu; |
| --- | --- |

(1)

regulas I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu;

| (2) | regulas II pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu. |
| --- | --- |

(2)

regulas II pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 20. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Ārpolitikas instrumentu dienesta vadītājs

---

(1)  OV L 193, 23.7.2005., 1. lpp.

1

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1183/2005 I pielikumu groza šādi:

Pozīcijā “A. FIZISKAS PERSONAS” pievieno šādus ierakstus:

| a) | "Sultani Makenga
  (alias a) Colonel Sultani Makenga, b) Emmanuel Sultani Makenga). Dzimšanas datums: 1973. gada 25. decembris. Dzimšanas vieta: Rutshuru, Kongo Demokrātiskā Republika. Valstspiederība: kongojietis. Papildu informācija: Kongo Demokrātiskajā Republikā darbojošās 23. marta kustības (Mouvement du 23 Mars – M23) grupas militārais vadītājs. Regulas 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.11.2012." |
| --- | --- |

a)

"Sultani Makenga
  (alias a) Colonel Sultani Makenga, b) Emmanuel Sultani Makenga). Dzimšanas datums: 1973. gada 25. decembris. Dzimšanas vieta: Rutshuru, Kongo Demokrātiskā Republika. Valstspiederība: kongojietis. Papildu informācija: Kongo Demokrātiskajā Republikā darbojošās 23. marta kustības (Mouvement du 23 Mars – M23) grupas militārais vadītājs. Regulas 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 12.11.2012."

| b) | "Baudoin Ngaruye Wa Myamuro
  (alias Colonel Baudoin Ngaruye). Dzimšanas datums: 1978. gads. Dzimšanas vieta: Lusamambo, Lubero teritorija, Kongo Demokrātiskā Republika. Papildu informācija: 23. marta kustības (Mouvement du 23 Mars – M23) militārais vadītājs. FARDC identifikācijas numurs: 1-78-09-44621-80. Regulas 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 30.11.2012." |
| --- | --- |

b)

"Baudoin Ngaruye Wa Myamuro
  (alias Colonel Baudoin Ngaruye). Dzimšanas datums: 1978. gads. Dzimšanas vieta: Lusamambo, Lubero teritorija, Kongo Demokrātiskā Republika. Papildu informācija: 23. marta kustības (Mouvement du 23 Mars – M23) militārais vadītājs. FARDC identifikācijas numurs: 1-78-09-44621-80. Regulas 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 30.11.2012."

| c) | "Innocent Kaina
  (alias a) Colonel Innocent Kaina, b) India Queen). Dzimšanas vieta: Bunagana, Rutshuru teritorija, Kongo Demokrātiskā Republika. Regulas 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 30.11.2012." |
| --- | --- |

c)

"Innocent Kaina
  (alias a) Colonel Innocent Kaina, b) India Queen). Dzimšanas vieta: Bunagana, Rutshuru teritorija, Kongo Demokrātiskā Republika. Regulas 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 30.11.2012."

---

II PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1183/2005 II pielikumu groza šādi.

Pozīciju "Eiropas Kopiena" un daļu, kas seko aiz pozīcijas ‧Eiropas Kopiena", aizstāj ar šādu pozīciju un daļu:

"Adrese paziņojumu nosūtīšanai Eiropas Komisijai:

| European Commission |
| --- |
| Service for Foreign Policy Instruments (FPI) |
| Office EEAS 02/309 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel (Belgium) |
| e-pasts: relex-sanctions@ec.europa.eu". |

European Commission

Service for Foreign Policy Instruments (FPI)

Office EEAS 02/309

B-1049 Bruxelles/Brussel (Belgium)

e-pasts: relex-sanctions@ec.europa.eu".

---

| 21.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 352/44 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 352/44

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1252/2012

(2012. gada 20. decembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 20. decembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 32,6 |
| MA | 80,4 |
| TN | 114,7 |
| TR | 112,5 |
| ZZ | 85,1 |
| 0707 00 05 | TR | 116,2 |
| ZZ | 116,2 |
| 0709 93 10 | MA | 124,9 |
| TR | 134,6 |
| ZZ | 129,8 |
| 0805 10 20 | MA | 71,3 |
| TR | 60,6 |
| ZA | 51,2 |
| ZZ | 61,0 |
| 0805 20 10 | MA | 67,0 |
| ZZ | 67,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 97,8 |
| JM | 129,1 |
| MA | 98,7 |
| TR | 84,6 |
| ZZ | 102,6 |
| 0805 50 10 | TR | 72,4 |
| ZZ | 72,4 |
| 0808 10 80 | CN | 169,3 |
| MK | 39,0 |
| US | 125,5 |
| ZA | 123,7 |
| ZZ | 114,4 |
| 0808 30 90 | CN | 60,5 |
| TR | 135,1 |
| US | 160,6 |
| ZZ | 118,7 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

AL

32,6

MA

80,4

TN

114,7

TR

112,5

ZZ

85,1

0707 00 05

TR

116,2

ZZ

116,2

0709 93 10

MA

124,9

TR

134,6

ZZ

129,8

0805 10 20

MA

71,3

TR

60,6

ZA

51,2

ZZ

61,0

0805 20 10

MA

67,0

ZZ

67,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

97,8

JM

129,1

MA

98,7

TR

84,6

ZZ

102,6

0805 50 10

TR

72,4

ZZ

72,4

0808 10 80

CN

169,3

MK

39,0

US

125,5

ZA

123,7

ZZ

114,4

0808 30 90

CN

60,5

TR

135,1

US

160,6

ZZ

118,7

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 21.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 352/46 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 352/46

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS ATALANTA/4/2012

(2012. gada 18. decembris),

ar ko ieceļ ES operācijas komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas Somālijas piekrastē, un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta)

(2012/808/KĀDP)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. pantu,

ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP (2008. gada 10. novembris) par Eiropas Savienības militāro operāciju ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas, un atturēt no šādiem nodarījumiem (1) (Atalanta), un jo īpaši tās 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Padome saskaņā ar Vienotās rīcības 2008/851/KĀDP 6. panta 1. punktu ir pilnvarojusi Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt lēmumus par ES operācijas komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas Somālijas piekrastē, un atturēt no šādiem nodarījumiem (turpmāk “ES operācijas komandieris”). |
| --- | --- |

(1)

Padome saskaņā ar Vienotās rīcības 2008/851/KĀDP 6. panta 1. punktu ir pilnvarojusi Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt lēmumus par ES operācijas komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas Somālijas piekrastē, un atturēt no šādiem nodarījumiem (turpmāk “ES operācijas komandieris”).

| (2) | PDK 2011. gada 15. jūnijā pieņēma Lēmumu Atalanta/2/2011 (2), ar ko kontradmirāli Duncan POTTS ieceļ par ES operācijas komandieri. |
| --- | --- |

(2)

PDK 2011. gada 15. jūnijā pieņēma Lēmumu Atalanta/2/2011 (2), ar ko kontradmirāli Duncan POTTS ieceļ par ES operācijas komandieri.

| (3) | Apvienotā Karaliste ir ieteikusi kontradmirāli (kandidāts) Robert TARRANT par kontradmirāļa Duncan POTTS aizstājēju ES operācijas komandiera amatā. |
| --- | --- |

(3)

Apvienotā Karaliste ir ieteikusi kontradmirāli (kandidāts) Robert TARRANT par kontradmirāļa Duncan POTTS aizstājēju ES operācijas komandiera amatā.

| (4) | ES Militārā komiteja atbalsta minēto ieteikumu. |
| --- | --- |

(4)

ES Militārā komiteja atbalsta minēto ieteikumu.

| (5) | Saskaņā ar Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienotā protokola (Nr. 22) par Dānijas nostāju 5. pantu Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un ieviešanā, |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienotā protokola (Nr. 22) par Dānijas nostāju 5. pantu Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un ieviešanā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo no 2013. gada 16. janvāra kontradmirālis (kandidāts) Robert TARRANT tiek iecelts par ES operācijas komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas Somālijas piekrastē, un atturēt no šādiem nodarījumiem.

2. pants

Ar šo tiek atcelts Lēmums Atalanta/2/2011.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2013. gada 16. janvārī.

Briselē, 2012. gada 18. decembrī

Politikas un drošības komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

O. SKOOG

---

(1)  OV L 301, 12.11.2008., 33. lpp.

1

(2)  OV L 158, 16.6.2011., 36. lpp.

2

---

| 21.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 352/47 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 352/47

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS 2012/809/KĀDP

(2012. gada 20. decembris),

ar kuru īsteno Lēmumu 2011/486/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, grupām, uzņēmumiem un vienībām, ņemot vērā situāciju Afganistānā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 31. panta 2. punktu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2011/486/KĀDP (2011. gada 1. augusts) par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, grupām, uzņēmumiem un vienībām, ņemot vērā situāciju Afganistānā (1), un jo īpaši tā 5. pantu un 6. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Padome 2011. gada 1. augustā pieņēma Lēmumu 2011/486/KĀDP. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2011. gada 1. augustā pieņēma Lēmumu 2011/486/KĀDP.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes komiteja, kas izveidota saskaņā ar Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 1988 (2011) 30. punktu, 2012. gada 20. novembrī grozīja to personu, grupu, uzņēmumu un vienību sarakstu, kam piemēro ierobežojošus pasākumus. |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes komiteja, kas izveidota saskaņā ar Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 1988 (2011) 30. punktu, 2012. gada 20. novembrī grozīja to personu, grupu, uzņēmumu un vienību sarakstu, kam piemēro ierobežojošus pasākumus.

| (3) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Lēmuma 2011/486/KĀDP pielikums, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Lēmuma 2011/486/KĀDP pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2011/486/KĀDP pielikumu groza tā, kā norādīts šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2012. gada 20. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. FLOURENTZOU

---

(1)  OV L 199, 2.8.2011., 57. lpp.

1

---

PIELIKUMS

| I. | Lēmuma 2011/486/KĀDP pielikuma sarakstā pievieno zemāk minētos ierakstus. |
| --- | --- |

I.

A.   Ar Taliban saistītas personas

| 1. | Mohammed Qasim Sadozai Khudai Rahmin (alias Muhammad Qasim)
  Tituls: Haji. Dzimšanas datums: laikposmā no 1975. gada līdz 1976. gadam. Dzimšanas vieta: Minar ciems, Garmser apgabals, Helmand province, Afganistāna. Valstspiederība: Afganistāna. Valsts identifikācijas Nr.: a) Afganistānas valsts personas apliecība (tazkira) Nr. 57388, izsniegta Lashkar Gah apgabalā, Helmand provincē, Afganistānā, b) uzturēšanās kartes numurs 665, Ayno Maina, Kandahar province, Afganistāna. Adrese: a) Wesh, Spin Boldak apgabals, Kandahar province, Afganistāna, b) Safaar Bazaar, Garmser apgabals, Helmand province, Afganistāna, c) istabas numurs 33, 5. stāvs, Sarafi Market, Kandahar City, Kandahar province, Afganistāna. Cita informācija: a) Rahat Ltd. Involved īpašnieks, iesaistīts ieroču, tostarp pašdarinātu spridzekļu (IED), piegādē Taliban, b) tēva vārds ir Haji Mullah Wali. Cits tēva vārds ir Haji Sadozai. Vectēva vārds ir Khudai Rahim. ANO norādes datums: 21.11.2012. |
| --- | --- |

1.

Mohammed Qasim Sadozai Khudai Rahmin (alias Muhammad Qasim)

Tituls: Haji. Dzimšanas datums: laikposmā no 1975. gada līdz 1976. gadam. Dzimšanas vieta: Minar ciems, Garmser apgabals, Helmand province, Afganistāna. Valstspiederība: Afganistāna. Valsts identifikācijas Nr.: a) Afganistānas valsts personas apliecība (tazkira) Nr. 57388, izsniegta Lashkar Gah apgabalā, Helmand provincē, Afganistānā, b) uzturēšanās kartes numurs 665, Ayno Maina, Kandahar province, Afganistāna. Adrese: a) Wesh, Spin Boldak apgabals, Kandahar province, Afganistāna, b) Safaar Bazaar, Garmser apgabals, Helmand province, Afganistāna, c) istabas numurs 33, 5. stāvs, Sarafi Market, Kandahar City, Kandahar province, Afganistāna. Cita informācija: a) Rahat Ltd. Involved īpašnieks, iesaistīts ieroču, tostarp pašdarinātu spridzekļu (IED), piegādē Taliban, b) tēva vārds ir Haji Mullah Wali. Cits tēva vārds ir Haji Sadozai. Vectēva vārds ir Khudai Rahim. ANO norādes datums: 21.11.2012.

B.   Vienības un citas grupas un uzņēmumi, kas saistīti ar Taliban

| 1. | Rahat Ltd. (alias a) Rahat Trading Company, b) Haji Muhammad Qasim Sarafi, c) New Chagai Trading)
  Adrese: a) filiāles birojs Nr. 1: istabas numurs 33, 5. stāvs, Sarafi Market, Kandahar city, Kandahar province, Afganistāna, b) filiāles birojs Nr. 2: Shop number 4, Azizi Bank, Haji Muhammad Isa Market, Wesh, Spin Boldak, Kandahar province, Afganistāna, c) filiāles birojs Nr. 3: Safaar Bazaar, Garmser apgabals, Helmand province, Afganistāna, d) filiāles birojs Nr. 4: Lakri City, Helmand province, Afganistāna, e) filiāles birojs Nr. 5: Gereshk apgabals, Helmand province, Afganistāna, f) filiāles birojs Nr. 6: Zaranj apgabals, Nimroz province, Afganistāna g) filiāles birojs Nr. 7: i) Dr Barno Road, Quetta, Pakistāna, ii) Haji Mohammed Plaza, Tol Aram Road, pie Jamaluddin Afghani Road, Quetta, Pakistāna, iii) Kandahari Bazaar, Quetta, Pakistāna, h) filiāles birojs Nr. 8: Chaman, Baluchistan province, Pakistāna, i) filiāles birojs Nr. 9: Chaghi Bazaar, Chaghi, Baluchistan province, Pakistāna, j) filiāles birojs Nr. 10: Zahedan, Zabol province, Irāna. Papildu informācija: a) Rahat Ltd. izmantoja Taliban vadība, lai nosūtītu ārējo līdzekļu devēju un no narkotiku tirdzniecības iegūtos līdzekļus Taliban darbību finansēšanai no 2011. gada līdz 2012. gadam, b) īpašnieks ir Mohammed Qasim Sadozai Khudai Rahim, c) iesaistīta persona ir arī Mohammad Naim Barich Khudaidad. ANO norādes datums: 21.11.2012. |
| --- | --- |

1.

Rahat Ltd. (alias a) Rahat Trading Company, b) Haji Muhammad Qasim Sarafi, c) New Chagai Trading)

Adrese: a) filiāles birojs Nr. 1: istabas numurs 33, 5. stāvs, Sarafi Market, Kandahar city, Kandahar province, Afganistāna, b) filiāles birojs Nr. 2: Shop number 4, Azizi Bank, Haji Muhammad Isa Market, Wesh, Spin Boldak, Kandahar province, Afganistāna, c) filiāles birojs Nr. 3: Safaar Bazaar, Garmser apgabals, Helmand province, Afganistāna, d) filiāles birojs Nr. 4: Lakri City, Helmand province, Afganistāna, e) filiāles birojs Nr. 5: Gereshk apgabals, Helmand province, Afganistāna, f) filiāles birojs Nr. 6: Zaranj apgabals, Nimroz province, Afganistāna g) filiāles birojs Nr. 7: i) Dr Barno Road, Quetta, Pakistāna, ii) Haji Mohammed Plaza, Tol Aram Road, pie Jamaluddin Afghani Road, Quetta, Pakistāna, iii) Kandahari Bazaar, Quetta, Pakistāna, h) filiāles birojs Nr. 8: Chaman, Baluchistan province, Pakistāna, i) filiāles birojs Nr. 9: Chaghi Bazaar, Chaghi, Baluchistan province, Pakistāna, j) filiāles birojs Nr. 10: Zahedan, Zabol province, Irāna. Papildu informācija: a) Rahat Ltd. izmantoja Taliban vadība, lai nosūtītu ārējo līdzekļu devēju un no narkotiku tirdzniecības iegūtos līdzekļus Taliban darbību finansēšanai no 2011. gada līdz 2012. gadam, b) īpašnieks ir Mohammed Qasim Sadozai Khudai Rahim, c) iesaistīta persona ir arī Mohammad Naim Barich Khudaidad. ANO norādes datums: 21.11.2012.

---

| 21.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 352/49 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 352/49

---

PADOMES LĒMUMS 2012/810/KĀDP

(2012. gada 20. decembris),

ar ko groza Lēmumu 2011/235/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām un vienībām saistībā ar situāciju Irānā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,

tā kā:

| (1) | Padome 2011. gada 12. aprīlī pieņēma Lēmumu 2011/235/KĀDP (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2011. gada 12. aprīlī pieņēma Lēmumu 2011/235/KĀDP (1).

| (2) | Būtu jāprecizē, ka aizliegums pārdot, piegādāt, nodot vai eksportēt aprīkojumu, ko varētu izmantot iekšējām represijām Irānā, neattiecas uz tāda aprīkojuma pārdošanu, piegādi, nodošanu vai eksportu, kas ir paredzēts vienīgi Irānā izvietotā Savienības un to dalībvalstu personāla aizsardzības nodrošināšanai, ne arī uz tādas tehniskās palīdzības, starpnieka pakalpojumu un citu pakalpojumu vai finansējuma un finanšu palīdzības sniegšanu, kas saistīta ar šādu aprīkojumu. |
| --- | --- |

(2)

Būtu jāprecizē, ka aizliegums pārdot, piegādāt, nodot vai eksportēt aprīkojumu, ko varētu izmantot iekšējām represijām Irānā, neattiecas uz tāda aprīkojuma pārdošanu, piegādi, nodošanu vai eksportu, kas ir paredzēts vienīgi Irānā izvietotā Savienības un to dalībvalstu personāla aizsardzības nodrošināšanai, ne arī uz tādas tehniskās palīdzības, starpnieka pakalpojumu un citu pakalpojumu vai finansējuma un finanšu palīdzības sniegšanu, kas saistīta ar šādu aprīkojumu.

| (3) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2011/235/KĀDP, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2011/235/KĀDP,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2011/235/KĀDP 2.b pantam pievieno šādu punktu:

“3.   Šā panta 1. un 2. punkts neattiecas uz tāda aprīkojuma pārdošanu, piegādi, nodošanu vai eksportu, kas ir paredzēts vienīgi Irānā izvietotā Savienības un to dalībvalstu personāla aizsardzības nodrošināšanai, vai uz tādas tehniskās palīdzības, starpnieka pakalpojumu un citu pakalpojumu vai finansējuma un finanšu palīdzības sniegšanu, kas saistīta ar šādu aprīkojumu, ko iepriekš ir apstiprinājusi attiecīgā kompetentā iestāde.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2012. gada 20. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. FLOURENTZOU

---

(1)  OV L 100, 14.4.2011., 51. lpp.

1

---

| 21.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 352/50 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 352/50

---

PADOMES LĒMUMS 2012/811/KĀDP

(2012. gada 20. decembris),

ar ko groza Lēmumu 2010/788/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Kongo Demokrātisko Republiku

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,

tā kā:

| (1) | Padome 2010. gada 20. decembrī pieņēma Lēmumu 2010/788/KĀDP (1), ar kuru noteica ierobežojošos pasākumus pret Kongo Demokrātisko Republiku. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2010. gada 20. decembrī pieņēma Lēmumu 2010/788/KĀDP (1), ar kuru noteica ierobežojošos pasākumus pret Kongo Demokrātisko Republiku.

| (2) | Ar 2012. gada 28. novembra Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju (ANO DPR) 2078 (2012) tika grozīti kritēriji to personu un vienību iekļaušanai sarakstā, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, kas izklāstīti ANO DPR 1807 (2008) 9. un 11. punktā. |
| --- | --- |

(2)

Ar 2012. gada 28. novembra Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju (ANO DPR) 2078 (2012) tika grozīti kritēriji to personu un vienību iekļaušanai sarakstā, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, kas izklāstīti ANO DPR 1807 (2008) 9. un 11. punktā.

| (3) | Ar ANO DPR 2078 (2012) arī pievienoja papildu izņēmumu attiecībā uz ANO DPR 1807 (2008) 9. punktā izklāstītajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(3)

Ar ANO DPR 2078 (2012) arī pievienoja papildu izņēmumu attiecībā uz ANO DPR 1807 (2008) 9. punktā izklāstītajiem pasākumiem.

| (4) | Sankciju komiteja, kas izveidota atbilstīgi ANO DPR 1533 (2004), 2012. gada 12. un 30. novembrī iekļāva papildu personas to personu un vienību sarakstā, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus. |
| --- | --- |

(4)

Sankciju komiteja, kas izveidota atbilstīgi ANO DPR 1533 (2004), 2012. gada 12. un 30. novembrī iekļāva papildu personas to personu un vienību sarakstā, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus.

| (5) | Attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2010/788/KĀDP, |
| --- | --- |

(5)

Attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2010/788/KĀDP,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2010/788/KĀDP groza šādi:

| 1) | lēmuma 3. pantu aizstāj ar šādu:
  “3. pants
  Ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti 4. panta 1. punktā un 5. panta 1. un 2. punktā, piemēro šādām personām un vajadzības gadījumā vienībām, ko norādījusi Sankciju komiteja:






  — | personām vai vienībām, kas rīkojas, pārkāpjot ieroču embargo un citus saistītus pasākumus, kuri minēti 1. pantā, |
| --- | --- | --- |

1)

lēmuma 3. pantu aizstāj ar šādu:

“3. pants

Ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti 4. panta 1. punktā un 5. panta 1. un 2. punktā, piemēro šādām personām un vajadzības gadījumā vienībām, ko norādījusi Sankciju komiteja:

—

personām vai vienībām, kas rīkojas, pārkāpjot ieroču embargo un citus saistītus pasākumus, kuri minēti 1. pantā,

| — | KDR darbojošos ārzemju bruņoto grupu politiskiem un militāriem vadītājiem, kas kavē atbruņošanos un šīm grupām piederošo kaujinieku brīvprātīgu repatriāciju vai pārcelšanos, |
| --- | --- |

—

KDR darbojošos ārzemju bruņoto grupu politiskiem un militāriem vadītājiem, kas kavē atbruņošanos un šīm grupām piederošo kaujinieku brīvprātīgu repatriāciju vai pārcelšanos,

| — | Kongo kaujinieku grupu, kuras saņem atbalstu no ārvalstīm, politiskiem un militāriem vadītājiem, kas kavē savu kaujinieku dalību atbruņošanās, demobilizācijas un reintegrācijas procesā, |
| --- | --- |

—

Kongo kaujinieku grupu, kuras saņem atbalstu no ārvalstīm, politiskiem un militāriem vadītājiem, kas kavē savu kaujinieku dalību atbruņošanās, demobilizācijas un reintegrācijas procesā,

| — | politiskiem un militāriem vadītājiem, kas darbojas KDR un kas bruņotos konfliktos iesaista vai izmanto bērnus, pārkāpjot attiecīgās starptautiskās tiesības, |
| --- | --- |

—

politiskiem un militāriem vadītājiem, kas darbojas KDR un kas bruņotos konfliktos iesaista vai izmanto bērnus, pārkāpjot attiecīgās starptautiskās tiesības,

| — | personām vai vienībām, kas darbojas KDR un veic nopietnus pārkāpumus saistībā ar darbībām, kuras vērstas pret bērniem un sievietēm bruņotu konfliktu situācijās, tostarp nogalināšanu un sakropļošanu, seksuālu vardarbību, nolaupīšanu un piespiedu pārvietošanu, |
| --- | --- |

—

personām vai vienībām, kas darbojas KDR un veic nopietnus pārkāpumus saistībā ar darbībām, kuras vērstas pret bērniem un sievietēm bruņotu konfliktu situācijās, tostarp nogalināšanu un sakropļošanu, seksuālu vardarbību, nolaupīšanu un piespiedu pārvietošanu,

| — | personām vai vienībām, kas traucē piekļuvi humānai palīdzībai vai tās sniegšanu KDR austrumu daļā, |
| --- | --- |

—

personām vai vienībām, kas traucē piekļuvi humānai palīdzībai vai tās sniegšanu KDR austrumu daļā,

| — | personām vai vienībām, kas, nelikumīgi tirgojot dabas resursus, tostarp zeltu, nelikumīgi atbalsta bruņotas grupas KDR austrumu daļā, |
| --- | --- |

—

personām vai vienībām, kas, nelikumīgi tirgojot dabas resursus, tostarp zeltu, nelikumīgi atbalsta bruņotas grupas KDR austrumu daļā,

| — | personām vai vienībām, kas darbojas sarakstā iekļautas personas vai tādas vienības vārdā vai vadībā, kura pieder vai kuru kontrolē sarakstā iekļauta persona, |
| --- | --- |

—

personām vai vienībām, kas darbojas sarakstā iekļautas personas vai tādas vienības vārdā vai vadībā, kura pieder vai kuru kontrolē sarakstā iekļauta persona,

| — | personām vai vienībām, kas plāno, finansiāli atbalsta uzbrukumus Apvienoto Nāciju Organizācijas Stabilizācijas misijas KDR (MONUSCO) miera uzturēšanas spēkiem vai piedalās šajos uzbrukumus. |
| --- | --- |

—

personām vai vienībām, kas plāno, finansiāli atbalsta uzbrukumus Apvienoto Nāciju Organizācijas Stabilizācijas misijas KDR (MONUSCO) miera uzturēšanas spēkiem vai piedalās šajos uzbrukumus.

Attiecīgās personas un vienības ir uzskaitītas pielikumā.”;

| 2) | lēmuma 4. panta 3. punktā pēc c) apakšpunkta pievieno šādu frāzi:
  “vai ja šāda ieceļošana vai tranzīts ir nepieciešams tiesas procesa izpildei.” |
| --- | --- |

2)

lēmuma 4. panta 3. punktā pēc c) apakšpunkta pievieno šādu frāzi:

“vai ja šāda ieceļošana vai tranzīts ir nepieciešams tiesas procesa izpildei.”

2. pants

Šā lēmuma pielikumā uzskaitītās personas pievieno personu sarakstam, kas iekļauts Lēmuma 2010/788/KĀDP pielikumā.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2012. gada 20. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. FLOURENTZOU

---

(1)  OV L 336, 21.12.2010., 30. lpp.

1

---

PIELIKUMS

LĒMUMA 2. PANTĀ MINĒTĀS PERSONAS

| Vārds | Pazīstams arī kā | Dzimšanas datums/dzimšanas vieta | Identifikācijas informācija | Pamatojums | Sarakstā iekļaušanas datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MAKENGA, Sultani | Pulkvedis Sultani Makenga


  Emmanuel Sultani Makenga | 1973. gada 25. decembris

  Rutshuru, Kongo Demokrātiskā Republika | Kongojietis
  Kongo Demokrātiskajā Republikā darbojošās 23. marta kustības (Mouvement du 23 Mars – M23) grupas militārais vadītājs | Sultani Makenga ir Kongo Demokrātiskajā Republikā (KDR) darbojošās 23. marta kustības (Mouvement du 23 Mars – M23) grupas militārais vadītājs. Būdams kustības “M23” (jeb Kongojiešu revolucionārās armijas) militārais vadītājs, Sultani Makenga ir nopietni pārkāpis starptautiskās tiesības un ir atbildīgs par šo tiesību pārkāpumiem attiecībā uz bērniem un sievietēm bruņotu konfliktu situācijās, tostarp viņu nogalināšanu un sakropļošanu, seksuālu vardarbību, nolaupīšanu un piespiedu pārvietošanu. Viņš ir arī atbildīgs par starptautisko tiesību pārkāpumiem saistībā ar kustības “M23” darbībām attiecībā uz bērnu iesaistīšanu un izmantošanu bruņotos konfliktos Kongo Demokrātiskajā Republikā. “M23” grupa Sultani Makenga vadībā ir veikusi daudzus nežēlīgus noziegumus pret KDR civiliedzīvotājiem.
  Saskaņā ar liecībām un ziņojumiem kaujinieki, kas Sultani Makenga vadībā darbojošies, lai nostiprinātu kontroli Ručuru (Rutshuru) teritorijā, ir izvarojuši sievietes un bērnus, no kuriem daži bijuši tikai astoņus gadus veci. “M23” grupa Sultani Makenga vadībā KDR un reģionā ir rīkojusi plašas kampaņas bērnu piespiedu vervēšanai, kā arī nogalinājusi, sakropļojusi un ievainojusi daudzus bērnus. Daudzi no piespiedu kārtā iesaistītiem bērniem bijuši jaunāki par 15 gadiem. Par Makenga arī zināms, ka viņš saņēmis bruņojumu un ar to saistīto materiālu, tādējādi pārkāpjot pasākumus, ko KDR veikusi, lai īstenotu ieroču embargo, tostarp vietējos rīkojumus par bruņojuma un ar to saistītā materiāla ievešanu un turēšanu valdījumā. Makenga kā “M23” grupas vadītāja darbība ir saistīta ar nopietniem starptautisko tiesību pārkāpumiem un nežēlīgu rīcību pret KDR civiliedzīvotājiem; šīs darbības dēļ apstākļi reģionā kļuvuši vēl nedrošāki, arvien vairāk iedzīvotāju ir pārvietoti, un konflikts reģionā ir saasinājies. | 12.11.2012. |
| NGARUYE WA MYAMURO, Baudoin | Pulkvedis Baudoin NGARUYE | 1978. gads

  Lusamambo, Lubero teritorija, Kongo Demokrātiskā Republika | 23. marta kustības (Mouvement du 23 Mars –M23) militārais vadītājs
  FARDC ID: 1-78-09-44621-80 | Ngaruye 2012. gada aprīlī ģenerāļa Ntaganda pakļautībā vadīja sacelšanos, ko rīkoja kādreizējais Nacionālais tautas aizsardzības kongress (Congrès National pour la Défense du Peuple – CNDP), kuru pazīst arī kā 23. marta kustību (Mouvement du 23 Mars – M23). Pašlaik “M23” grupā viņš ir trešā augstākā militārā ranga komandieris. KDR jautājumu ekspertu grupa jau 2008. un 2009. gadā ieteica viņu iekļaut sarakstā. Viņš ir atbildīgs par nopietniem cilvēktiesību un starptautisko tiesību pārkāpumiem un ir veicis tos. Laikā no 2008. gada līdz 2009. gadam, kā arī 2010. gada beigās viņš “M23” grupā iesaistīja un apmācīja simtiem bērnu. Viņš ir veicis nogalināšanas, sakropļošanas un nolaupīšanas, kas bieži vien bijušas vērstas pret sievietēm. Viņš ir atbildīgs par “M23” grupas dezertieru nogalināšanu un spīdzināšanu. 2009. gadā viņš KDR bruņotajiem spēkiem (FARDC) deva pavēli nogalināt visus vīriešus Shalio ciemā, Valikalē (Walikale). Pildot Ntaganda tiešos rīkojumus, viņš arī piegādāja ieročus un munīciju, kā arī izmaksāja atlīdzību Masisi un Valikalē. 2010. gadā viņa vadībā Lukopfu apgabalā notika iedzīvotāju piespiedu pārvietošana un ekspropriācija. Viņš arī bija lielā mērā iesaistīts noziedzības tīklos saistībā ar FARDC, gūstot peļņu no minerālu tirdzniecības; tas 2011. gadā radīja saspīlētas un vardarbīgas attiecības ar pulkvedi Innocent Zimurinda. | 30.11.2012. |
| KAINA, Innocent | Pulkvedis Innocent KAINA


  “India Queen” | Bunagana, Rutshuru teritorija, Kongo Demokrātiskā Republika | | Innocent Kaina pašlaik ir 23. marta kustības (Mouvement du 23 Mars – M23) sektora komandieris. Viņš ir atbildīgs par nopietniem cilvēktiesību un starptautisko tiesību pārkāpumiem un ir veicis tos. 2007. gada jūlijā Garrison kara tribunāls Kinšasā (Kinshasa) pasludināja Kaina par vainīgu noziegumos pret cilvēci, kuri laikā no 2003. gada maija līdz 2005. gada decembrim pastrādāti Ituri apgabalā. 2009. gadā viņu atbrīvoja, pateicoties miera nolīgumam starp Kongo valdību un CNDP. Saistībā ar FARDC 2009. gadā viņš bija atbildīgs par Masisi (Masisi) teritorijā veiktajiem nogalināšanas, nolaupīšanas un sakropļošanas aktiem. Būdams komandieris ģenerāļa Ntaganda pakļautībā, viņš 2012. gada aprīlī uzsāka kādreizējā Nacionālā tautas aizsardzības kongresa (Congrès National pour la Défense du Peuple – CNDP) sacelšanos Ručuru (Rutshuru) teritorijā. Viņš rūpējās par sacelšanās dalībnieku drošību ārpus Masisi. Laikā no 2012. gada maija līdz augustam viņš pārraudzīja 150 bērnu iesaistīšanu un apmācību “M23” nemiernieku vajadzībām, liekot nošaut tos zēnus, kuri mēģināja aizbēgt. 2012. gada jūlijā viņš devās uz Berunda un Degho, lai “M23” grupas vajadzībām veiktu mobilizācijas un vervēšanas pasākumus. | 30.11.2012. |

Vārds

Pazīstams arī kā

Dzimšanas datums/dzimšanas vieta

Identifikācijas informācija

Pamatojums

Sarakstā iekļaušanas datums

MAKENGA, Sultani

Pulkvedis Sultani Makenga

Emmanuel Sultani Makenga

1973. gada 25. decembris

Rutshuru, Kongo Demokrātiskā Republika

Kongojietis

Kongo Demokrātiskajā Republikā darbojošās 23. marta kustības (Mouvement du 23 Mars – M23) grupas militārais vadītājs

Sultani Makenga ir Kongo Demokrātiskajā Republikā (KDR) darbojošās 23. marta kustības (Mouvement du 23 Mars – M23) grupas militārais vadītājs. Būdams kustības “M23” (jeb Kongojiešu revolucionārās armijas) militārais vadītājs, Sultani Makenga ir nopietni pārkāpis starptautiskās tiesības un ir atbildīgs par šo tiesību pārkāpumiem attiecībā uz bērniem un sievietēm bruņotu konfliktu situācijās, tostarp viņu nogalināšanu un sakropļošanu, seksuālu vardarbību, nolaupīšanu un piespiedu pārvietošanu. Viņš ir arī atbildīgs par starptautisko tiesību pārkāpumiem saistībā ar kustības “M23” darbībām attiecībā uz bērnu iesaistīšanu un izmantošanu bruņotos konfliktos Kongo Demokrātiskajā Republikā. “M23” grupa Sultani Makenga vadībā ir veikusi daudzus nežēlīgus noziegumus pret KDR civiliedzīvotājiem.

Saskaņā ar liecībām un ziņojumiem kaujinieki, kas Sultani Makenga vadībā darbojošies, lai nostiprinātu kontroli Ručuru (Rutshuru) teritorijā, ir izvarojuši sievietes un bērnus, no kuriem daži bijuši tikai astoņus gadus veci. “M23” grupa Sultani Makenga vadībā KDR un reģionā ir rīkojusi plašas kampaņas bērnu piespiedu vervēšanai, kā arī nogalinājusi, sakropļojusi un ievainojusi daudzus bērnus. Daudzi no piespiedu kārtā iesaistītiem bērniem bijuši jaunāki par 15 gadiem. Par Makenga arī zināms, ka viņš saņēmis bruņojumu un ar to saistīto materiālu, tādējādi pārkāpjot pasākumus, ko KDR veikusi, lai īstenotu ieroču embargo, tostarp vietējos rīkojumus par bruņojuma un ar to saistītā materiāla ievešanu un turēšanu valdījumā. Makenga kā “M23” grupas vadītāja darbība ir saistīta ar nopietniem starptautisko tiesību pārkāpumiem un nežēlīgu rīcību pret KDR civiliedzīvotājiem; šīs darbības dēļ apstākļi reģionā kļuvuši vēl nedrošāki, arvien vairāk iedzīvotāju ir pārvietoti, un konflikts reģionā ir saasinājies.

12.11.2012.

NGARUYE WA MYAMURO, Baudoin

Pulkvedis Baudoin NGARUYE

1978. gads

Lusamambo, Lubero teritorija, Kongo Demokrātiskā Republika

23. marta kustības (Mouvement du 23 Mars –M23) militārais vadītājs

FARDC ID: 1-78-09-44621-80

Ngaruye 2012. gada aprīlī ģenerāļa Ntaganda pakļautībā vadīja sacelšanos, ko rīkoja kādreizējais Nacionālais tautas aizsardzības kongress (Congrès National pour la Défense du Peuple – CNDP), kuru pazīst arī kā 23. marta kustību (Mouvement du 23 Mars – M23). Pašlaik “M23” grupā viņš ir trešā augstākā militārā ranga komandieris. KDR jautājumu ekspertu grupa jau 2008. un 2009. gadā ieteica viņu iekļaut sarakstā. Viņš ir atbildīgs par nopietniem cilvēktiesību un starptautisko tiesību pārkāpumiem un ir veicis tos. Laikā no 2008. gada līdz 2009. gadam, kā arī 2010. gada beigās viņš “M23” grupā iesaistīja un apmācīja simtiem bērnu. Viņš ir veicis nogalināšanas, sakropļošanas un nolaupīšanas, kas bieži vien bijušas vērstas pret sievietēm. Viņš ir atbildīgs par “M23” grupas dezertieru nogalināšanu un spīdzināšanu. 2009. gadā viņš KDR bruņotajiem spēkiem (FARDC) deva pavēli nogalināt visus vīriešus Shalio ciemā, Valikalē (Walikale). Pildot Ntaganda tiešos rīkojumus, viņš arī piegādāja ieročus un munīciju, kā arī izmaksāja atlīdzību Masisi un Valikalē. 2010. gadā viņa vadībā Lukopfu apgabalā notika iedzīvotāju piespiedu pārvietošana un ekspropriācija. Viņš arī bija lielā mērā iesaistīts noziedzības tīklos saistībā ar FARDC, gūstot peļņu no minerālu tirdzniecības; tas 2011. gadā radīja saspīlētas un vardarbīgas attiecības ar pulkvedi Innocent Zimurinda.

30.11.2012.

KAINA, Innocent

Pulkvedis Innocent KAINA

“India Queen”

Bunagana, Rutshuru teritorija, Kongo Demokrātiskā Republika

Innocent Kaina pašlaik ir 23. marta kustības (Mouvement du 23 Mars – M23) sektora komandieris. Viņš ir atbildīgs par nopietniem cilvēktiesību un starptautisko tiesību pārkāpumiem un ir veicis tos. 2007. gada jūlijā Garrison kara tribunāls Kinšasā (Kinshasa) pasludināja Kaina par vainīgu noziegumos pret cilvēci, kuri laikā no 2003. gada maija līdz 2005. gada decembrim pastrādāti Ituri apgabalā. 2009. gadā viņu atbrīvoja, pateicoties miera nolīgumam starp Kongo valdību un CNDP. Saistībā ar FARDC 2009. gadā viņš bija atbildīgs par Masisi (Masisi) teritorijā veiktajiem nogalināšanas, nolaupīšanas un sakropļošanas aktiem. Būdams komandieris ģenerāļa Ntaganda pakļautībā, viņš 2012. gada aprīlī uzsāka kādreizējā Nacionālā tautas aizsardzības kongresa (Congrès National pour la Défense du Peuple – CNDP) sacelšanos Ručuru (Rutshuru) teritorijā. Viņš rūpējās par sacelšanās dalībnieku drošību ārpus Masisi. Laikā no 2012. gada maija līdz augustam viņš pārraudzīja 150 bērnu iesaistīšanu un apmācību “M23” nemiernieku vajadzībām, liekot nošaut tos zēnus, kuri mēģināja aizbēgt. 2012. gada jūlijā viņš devās uz Berunda un Degho, lai “M23” grupas vajadzībām veiktu mobilizācijas un vervēšanas pasākumus.

30.11.2012.

---

| 21.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 352/54 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 352/54

---

PADOMES LĒMUMS 2012/812/KĀDP

(2012. gada 20. decembris),

ar ko groza Kopējo nostāju 2003/495/KĀDP, kas attiecas uz Irāku

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,

tā kā:

| (1) | Padome 2003. gada 7. jūlijā pieņēma Kopējo nostāju 2003/495/KĀDP, kas attiecas uz Irāku (1), īstenojot Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes (ANO DP) Rezolūciju Nr. 1483 (2003). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2003. gada 7. jūlijā pieņēma Kopējo nostāju 2003/495/KĀDP, kas attiecas uz Irāku (1), īstenojot Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes (ANO DP) Rezolūciju Nr. 1483 (2003).

| (2) | ANO DP 2010. gada 15. decembrī pieņēma Rezolūciju Nr. 1956 (2010), ar kuru tā nolēma, ka visi ieņēmumi no Irākas Attīstības fonda būtu jāpārved uz tā funkcijas pārņemošo Irākas valdības struktūru kontu vai kontiem un ka Irākas Attīstības fonda darbība būtu jābeidz ne vēlāk kā 2011. gada 30. jūnijā. |
| --- | --- |

(2)

ANO DP 2010. gada 15. decembrī pieņēma Rezolūciju Nr. 1956 (2010), ar kuru tā nolēma, ka visi ieņēmumi no Irākas Attīstības fonda būtu jāpārved uz tā funkcijas pārņemošo Irākas valdības struktūru kontu vai kontiem un ka Irākas Attīstības fonda darbība būtu jābeidz ne vēlāk kā 2011. gada 30. jūnijā.

| (3) | Tādēļ Kopējā nostāja 2003/495/KĀDP būtu jāgroza, lai iesaldētos līdzekļus, citus finanšu aktīvus vai saimnieciskos resursus ļautu pārvest uz Irākas Attīstības fonda funkcijas pārņemošajām struktūrām, kuras Irākas valdība izveido saskaņā ar Drošības padomes Rezolūcijām Nr. 1483 (2003) un Nr. 1956 (2010). |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ Kopējā nostāja 2003/495/KĀDP būtu jāgroza, lai iesaldētos līdzekļus, citus finanšu aktīvus vai saimnieciskos resursus ļautu pārvest uz Irākas Attīstības fonda funkcijas pārņemošajām struktūrām, kuras Irākas valdība izveido saskaņā ar Drošības padomes Rezolūcijām Nr. 1483 (2003) un Nr. 1956 (2010).

| (4) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Kopējā nostāja 2003/495/KĀDP, |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Kopējā nostāja 2003/495/KĀDP,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Kopējās nostājas 2003/495/KĀDP 2. pantu aizstāj ar šādu:

“2. pants

Visus līdzekļus vai citus finanšu aktīvus vai ekonomiskos resursus:

| a) | kas piederējuši iepriekšējai Irākas valdībai vai tās valsts struktūrām, sabiedrībām vai resoriem, kuri 2003. gadā 22. maijā atradās ārpus Irākas, ko konstatējusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Drošības padomes Rezolūciju Nr. 661 (1990); vai |
| --- | --- |

a)

kas piederējuši iepriekšējai Irākas valdībai vai tās valsts struktūrām, sabiedrībām vai resoriem, kuri 2003. gadā 22. maijā atradās ārpus Irākas, ko konstatējusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Drošības padomes Rezolūciju Nr. 661 (1990); vai

| b) | kas ir izvesti no Irākas vai ko ieguvis Sadams Huseins vai citas iepriekšējā Irākas režīma augstākās amatpersonas un to tuvākie ģimenes locekļi, tostarp vienības, kas ir to īpašumā vai ko tieši vai netieši kontrolē tās vai personas, kuras rīkojas to vārdā vai to vadībā, ko konstatējusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Drošības padomes Rezolūciju Nr. 661 (1990), |
| --- | --- |

b)

kas ir izvesti no Irākas vai ko ieguvis Sadams Huseins vai citas iepriekšējā Irākas režīma augstākās amatpersonas un to tuvākie ģimenes locekļi, tostarp vienības, kas ir to īpašumā vai ko tieši vai netieši kontrolē tās vai personas, kuras rīkojas to vārdā vai to vadībā, ko konstatējusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Drošības padomes Rezolūciju Nr. 661 (1990),

nekavējoties iesaldē, un, ja vien uz šiem līdzekļiem vai citiem finanšu aktīviem vai saimnieciskajiem resursiem pašiem par sevi neattiecas iepriekšējs tiesas, administratīvs vai šķīrējtiesas nodibināts apgrūtinājums vai pieņemts spriedums, kuru gadījumā tos var izmantot, lai apmierinātu šādu apgrūtinājumu vai spriedumu, dalībvalstis tūlīt liek tos pārvest uz Irākas Attīstības fonda funkcijas pārņemošajām struktūrām, kuras Irākas valdība izveido saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti Drošības padomes Rezolūcijā Nr. 1483 (2003) un Rezolūcijā Nr. 1956 (2010).”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Briselē, 2012. gada 20. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. FLOURENTZOU

---

(1)  OV L 169, 8.7.2003., 72. lpp.

1

---

| 21.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 352/55 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 352/55

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 19. decembris),

ar kuru groza Lēmumu 90/178/Euratom, EEK, ar ko Luksemburgai atļauj neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas un izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9533)

(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)

(2012/813/ES, Euratom)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 29. maija Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 par galīgajiem vienotajiem pasākumiem, lai iekasētu pašu resursus, ko veido pievienotās vērtības nodokļi (1), un jo īpaši tās 13. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar 370. pantu Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (2) dalībvalstis, kuras 1978. gada 1. janvārī uzlika nodokli X pielikuma A daļā minētajiem darījumiem, drīkst turpināt uzlikt šiem darījumiem nodokli; šie darījumi ir jāņem vērā PVN resursu bāzes noteikšanai. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar 370. pantu Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (2) dalībvalstis, kuras 1978. gada 1. janvārī uzlika nodokli X pielikuma A daļā minētajiem darījumiem, drīkst turpināt uzlikt šiem darījumiem nodokli; šie darījumi ir jāņem vērā PVN resursu bāzes noteikšanai.

| (2) | Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 371. pantu dalībvalstis, kuras 1978. gada 1. janvārī atbrīvoja no nodokļa X pielikuma B daļā minētos darījumus, drīkst turpināt atbrīvot šos darījumus saskaņā ar nosacījumiem, kuri tajā dienā bija spēkā attiecīgajā dalībvalstī; šie darījumi ir jāņem vērā PVN resursu bāzes noteikšanai. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 371. pantu dalībvalstis, kuras 1978. gada 1. janvārī atbrīvoja no nodokļa X pielikuma B daļā minētos darījumus, drīkst turpināt atbrīvot šos darījumus saskaņā ar nosacījumiem, kuri tajā dienā bija spēkā attiecīgajā dalībvalstī; šie darījumi ir jāņem vērā PVN resursu bāzes noteikšanai.

| (3) | Komisija attiecībā uz Luksemburgu, pamatojoties uz Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1553/89, pieņēma Lēmumu 90/178/Euratom, EEK (3), ar ko Luksemburgai no 1989. gada 1. janvāra atļauj neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas un izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam. |
| --- | --- |

(3)

Komisija attiecībā uz Luksemburgu, pamatojoties uz Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1553/89, pieņēma Lēmumu 90/178/Euratom, EEK (3), ar ko Luksemburgai no 1989. gada 1. janvāra atļauj neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas un izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam.

| (4) | Komisija lūdza Luksemburgu pārbaudīt, vai šādas Luksemburgai piešķirtās atļaujas bez skaidri noteikta laika ierobežojuma vēl ir nepieciešamas, un to apstiprināt Komisijai; Luksemburga apstiprināja, ka atļauja izmantot aptuvenas aplēses attiecībā uz darījumiem, kas minēti Direktīvas 2006/112/EK X pielikuma A daļas 4. punktā, ir novecojusi. |
| --- | --- |

(4)

Komisija lūdza Luksemburgu pārbaudīt, vai šādas Luksemburgai piešķirtās atļaujas bez skaidri noteikta laika ierobežojuma vēl ir nepieciešamas, un to apstiprināt Komisijai; Luksemburga apstiprināja, ka atļauja izmantot aptuvenas aplēses attiecībā uz darījumiem, kas minēti Direktīvas 2006/112/EK X pielikuma A daļas 4. punktā, ir novecojusi.

| (5) | Kopienas noteikumu skaidrības un pārredzamības labad noteikumi, kas ir novecojuši vai vairs nav spēkā, būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(5)

Kopienas noteikumu skaidrības un pārredzamības labad noteikumi, kas ir novecojuši vai vairs nav spēkā, būtu jāatceļ.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Padomdevējas komitejas par pašu resursiem atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Padomdevējas komitejas par pašu resursiem atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo svītro Lēmuma 90/178/Euratom, EEK 1. panta 2. punktu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Luksemburgas Lielhercogistei.

Briselē, 2012. gada 19. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz LEWANDOWSKI

---

(1)  OV L 155, 7.6.1989., 9. lpp.

1

(2)  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

2

(3)  OV L 99, 19.4.1990., 26. lpp.

3

---

| 21.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 352/56 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 352/56

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 19. decembris),

ar kuru groza Lēmumu 90/184/Euratom, EEK, ar ko Dānijai atļauj neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas un izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9538)

(Autentisks ir tikai teksts dāņu valodā)

(2012/814/ES, Euratom)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 29. maija Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 par galīgajiem vienotajiem pasākumiem, lai iekasētu pašu resursus, ko veido pievienotās vērtības nodokļi (1), un jo īpaši tās 13. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar 371. pantu Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (2) dalībvalstis, kuras 1978. gada 1. janvārī atbrīvoja no nodokļa X pielikuma B daļā minētos darījumus, drīkst turpināt atbrīvot šos darījumus saskaņā ar nosacījumiem, kuri tajā dienā bija spēkā attiecīgajā dalībvalstī; šie darījumi ir jāņem vērā PVN resursu bāzes noteikšanai. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar 371. pantu Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (2) dalībvalstis, kuras 1978. gada 1. janvārī atbrīvoja no nodokļa X pielikuma B daļā minētos darījumus, drīkst turpināt atbrīvot šos darījumus saskaņā ar nosacījumiem, kuri tajā dienā bija spēkā attiecīgajā dalībvalstī; šie darījumi ir jāņem vērā PVN resursu bāzes noteikšanai.

| (2) | Komisija attiecībā uz Dāniju, pamatojoties uz Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1553/89, pieņēma Lēmumu 90/184/Euratom, EEK (3), ar ko Dānijai no 1989. gada 1. janvāra atļauj neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas un izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam. |
| --- | --- |

(2)

Komisija attiecībā uz Dāniju, pamatojoties uz Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1553/89, pieņēma Lēmumu 90/184/Euratom, EEK (3), ar ko Dānijai no 1989. gada 1. janvāra atļauj neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas un izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam.

| (3) | No 1995. gada 1. janvāra Dānija apliek ar nodokli darījumus, kas minēti Direktīvas 2006/112/EK X pielikuma B daļas 2. punktā; šajā saistībā piešķirtā atļauja būtu jāatceļ no šā datuma. |
| --- | --- |

(3)

No 1995. gada 1. janvāra Dānija apliek ar nodokli darījumus, kas minēti Direktīvas 2006/112/EK X pielikuma B daļas 2. punktā; šajā saistībā piešķirtā atļauja būtu jāatceļ no šā datuma.

| (4) | Komisija lūdza Dāniju pārbaudīt, vai šādas Dānijai piešķirtās atļaujas bez skaidri noteikta laika ierobežojuma vēl ir nepieciešamas, un to apstiprināt Komisijai; Dānija apstiprināja, ka viena atļauja neņemt vērā darījumus, kas minēti Direktīvas 2006/112/EK X pielikuma B daļas 2. punktā, bija novecojusi. |
| --- | --- |

(4)

Komisija lūdza Dāniju pārbaudīt, vai šādas Dānijai piešķirtās atļaujas bez skaidri noteikta laika ierobežojuma vēl ir nepieciešamas, un to apstiprināt Komisijai; Dānija apstiprināja, ka viena atļauja neņemt vērā darījumus, kas minēti Direktīvas 2006/112/EK X pielikuma B daļas 2. punktā, bija novecojusi.

| (5) | Savienības noteikumu skaidrības un pārredzamības labad noteikumi, kas ir novecojuši vai vairs nav spēkā, būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(5)

Savienības noteikumu skaidrības un pārredzamības labad noteikumi, kas ir novecojuši vai vairs nav spēkā, būtu jāatceļ.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Padomdevējas komitejas par pašu resursiem atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Padomdevējas komitejas par pašu resursiem atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo svītro Lēmuma 90/184/Euratom, EEK 1. pantu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Dānijas Karalistei.

Briselē, 2012. gada 19. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz LEWANDOWSKI

---

(1)  OV L 155, 7.6.1989., 9. lpp.

1

(2)  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

2

(3)  OV L 99, 19.4.1990., 37. lpp.

3

---

| 21.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 352/57 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 352/57

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 19. decembris),

ar kuru groza Lēmumu 96/564/Euratom, ar ko Austrijai atļauj neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas un izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9539)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(2012/815/ES, Euratom)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 29. maija Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 par galīgajiem vienotajiem pasākumiem, lai iekasētu pašu resursus, ko veido pievienotās vērtības nodokļi (1), un jo īpaši tās 13. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar 378. panta 1. punktu Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (2) Austrija var turpināt uzlikt nodokli X pielikuma A daļas 2. punktā paredzētajiem darījumiem; šie darījumi ir jāņem vērā PVN resursu bāzes noteikšanai. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar 378. panta 1. punktu Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (2) Austrija var turpināt uzlikt nodokli X pielikuma A daļas 2. punktā paredzētajiem darījumiem; šie darījumi ir jāņem vērā PVN resursu bāzes noteikšanai.

| (2) | Saskaņā ar 378. panta 2. punktu a) apakšpunktu Direktīvā 2006/112/EK Austrija var turpināt atbrīvot no nodokļa X pielikuma B daļas 5. un 9. punktā paredzētos darījumus; šie darījumi ir jāņem vērā PVN resursu bāzes noteikšanai. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 378. panta 2. punktu a) apakšpunktu Direktīvā 2006/112/EK Austrija var turpināt atbrīvot no nodokļa X pielikuma B daļas 5. un 9. punktā paredzētos darījumus; šie darījumi ir jāņem vērā PVN resursu bāzes noteikšanai.

| (3) | Sestās direktīvas 28. panta 3. punkta a) apakšpunkta piemērošanas nolūkā akta par Austrijas Republikas pievienošanos Eiropas Kopienai (3) IX pielikuma (Nodokļu politika) 2. punkta h) apakšpunktā Austrijai bija atļauts saskaņā ar E pielikuma 2. punktu līdz 1996. gada 31. decembrim uzlikt pievienotās vērtības nodokli pakalpojumiem, ko sniedz zobu tehniķi, darbojoties savā profesijā, kā arī zobu protēzēm, ko zobārsti un zobu tehniķi piegādā Austrijas Sociālās apdrošināšanas iestādēm; tādējādi attiecīgā Komisijas piešķirtā atļauja PVN pašu resursu bāzes noteikšanas nolūkā arī būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(3)

Sestās direktīvas 28. panta 3. punkta a) apakšpunkta piemērošanas nolūkā akta par Austrijas Republikas pievienošanos Eiropas Kopienai (3) IX pielikuma (Nodokļu politika) 2. punkta h) apakšpunktā Austrijai bija atļauts saskaņā ar E pielikuma 2. punktu līdz 1996. gada 31. decembrim uzlikt pievienotās vērtības nodokli pakalpojumiem, ko sniedz zobu tehniķi, darbojoties savā profesijā, kā arī zobu protēzēm, ko zobārsti un zobu tehniķi piegādā Austrijas Sociālās apdrošināšanas iestādēm; tādējādi attiecīgā Komisijas piešķirtā atļauja PVN pašu resursu bāzes noteikšanas nolūkā arī būtu jāatceļ.

| (4) | Sestās direktīvas 28. panta 3. punkta b) apakšpunkta piemērošanas nolūkā akta par Austrijas Republikas pievienošanos Eiropas Kopienai IX pielikuma (Nodokļu politika) 2. punkta i) apakšpunktā Austrijai bija atļauts atbrīvot no pievienotās vērtības nodokļa valsts pasta dienestu sniegtus telekomunikāciju pakalpojumus līdz brīdim, kad Padome būs pieņēmusi kopīgu shēmu šādu pakalpojumu aplikšanai ar nodokli vai līdz dienai, kad visas pašreizējās dalībvalstis, kuras piemēro pilnīgu atbrīvojumu, beidz to piemērot, atkarībā no tā, kas notiek vispirms, taču jebkurā gadījumā līdz 1995. gada 31. decembrim; tādējādi attiecīgā Komisijas piešķirtā atļauja PVN pašu resursu bāzes noteikšanas nolūkā arī būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(4)

Sestās direktīvas 28. panta 3. punkta b) apakšpunkta piemērošanas nolūkā akta par Austrijas Republikas pievienošanos Eiropas Kopienai IX pielikuma (Nodokļu politika) 2. punkta i) apakšpunktā Austrijai bija atļauts atbrīvot no pievienotās vērtības nodokļa valsts pasta dienestu sniegtus telekomunikāciju pakalpojumus līdz brīdim, kad Padome būs pieņēmusi kopīgu shēmu šādu pakalpojumu aplikšanai ar nodokli vai līdz dienai, kad visas pašreizējās dalībvalstis, kuras piemēro pilnīgu atbrīvojumu, beidz to piemērot, atkarībā no tā, kas notiek vispirms, taču jebkurā gadījumā līdz 1995. gada 31. decembrim; tādējādi attiecīgā Komisijas piešķirtā atļauja PVN pašu resursu bāzes noteikšanas nolūkā arī būtu jāatceļ.

| (5) | Komisija attiecībā uz Austriju, pamatojoties uz Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1553/89, pieņēma Lēmumu 96/564/Euratom, EK (4), ar ko Austrijai no 1995. gada 1. janvāra atļauj neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas un izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam. |
| --- | --- |

(5)

Komisija attiecībā uz Austriju, pamatojoties uz Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1553/89, pieņēma Lēmumu 96/564/Euratom, EK (4), ar ko Austrijai no 1995. gada 1. janvāra atļauj neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas un izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam.

| (6) | Komisija lūdza Austriju pārbaudīt, vai šādas Austrijai piešķirtās atļaujas bez skaidri noteikta laika ierobežojuma vēl ir nepieciešamas, un to apstiprināt Komisijai; Austrija apstiprināja, ka šīs abas atļaujas vairs nav nepieciešamas. |
| --- | --- |

(6)

Komisija lūdza Austriju pārbaudīt, vai šādas Austrijai piešķirtās atļaujas bez skaidri noteikta laika ierobežojuma vēl ir nepieciešamas, un to apstiprināt Komisijai; Austrija apstiprināja, ka šīs abas atļaujas vairs nav nepieciešamas.

| (7) | Savienības noteikumu skaidrības un pārredzamības labad noteikumi, kas ir novecojuši vai vairs nav spēkā, būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(7)

Savienības noteikumu skaidrības un pārredzamības labad noteikumi, kas ir novecojuši vai vairs nav spēkā, būtu jāatceļ.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Padomdevējas komitejas par pašu resursiem atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Padomdevējas komitejas par pašu resursiem atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Ar šo svītro Lēmuma 96/564/Euratom, EK 2. panta 1. punktu.

2.   Ar šo svītro Lēmuma 96/564/Euratom, EK 2. panta 2. punktu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Austrijas Republikai.

Briselē, 2012. gada 19. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz LEWANDOWSKI

---

(1)  OV L 155, 7.6.1989., 9. lpp.

1

(2)  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

2

(3)  OV C 241, 29.8.1994., 336. lpp.

3

(4)  OV L 247, 28.9.1996., 39. lpp.

4

---

| 21.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 352/59 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 352/59

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 19. decembris),

ar kuru groza Lēmumu 96/565/Euratom, EK, ar ko Zviedrijai atļauj neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas un izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9547)

(Autentisks ir tikai teksts zviedru valodā)

(2012/816/ES, Euratom)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 29. maija Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 par galīgajiem vienotajiem pasākumiem, lai iekasētu pašu resursus, ko veido pievienotās vērtības nodokļi (1), un jo īpaši tās 13. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar 380. pantu Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (2), kamēr tādus pašus atbrīvojumus no nodokļa piemēro kādā dalībvalstī, kas bija Kopienas dalībvalsts 1994. gada 31. decembrī, Zviedrija var turpināt atbrīvot no nodokļa autoru, mākslinieku un izpildītāju sniegtos pakalpojumus, kas paredzēti X pielikuma B daļas 2. punktā, kā arī X pielikuma B daļas 1., 9. un 10. punktā paredzētos darījumus; šie darījumi ir jāņem vērā PVN resursu bāzes noteikšanai. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar 380. pantu Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (2), kamēr tādus pašus atbrīvojumus no nodokļa piemēro kādā dalībvalstī, kas bija Kopienas dalībvalsts 1994. gada 31. decembrī, Zviedrija var turpināt atbrīvot no nodokļa autoru, mākslinieku un izpildītāju sniegtos pakalpojumus, kas paredzēti X pielikuma B daļas 2. punktā, kā arī X pielikuma B daļas 1., 9. un 10. punktā paredzētos darījumus; šie darījumi ir jāņem vērā PVN resursu bāzes noteikšanai.

| (2) | Komisija attiecībā uz Zviedriju, pamatojoties uz Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1553/89, pieņēma Lēmumu 96/565/Euratom, EK (3), ar ko Zviedrijai no 1995. gada 1. janvāra atļauj izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam. |
| --- | --- |

(2)

Komisija attiecībā uz Zviedriju, pamatojoties uz Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1553/89, pieņēma Lēmumu 96/565/Euratom, EK (3), ar ko Zviedrijai no 1995. gada 1. janvāra atļauj izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam.

| (3) | No 1997. gada 1. janvāra, ciktāl tas attiecas uz autortiesībām un autora honorāru, Zviedrija apliek ar nodokli darījumus, kas minēti Direktīvas 2006/112/EK X pielikuma B daļas 2. punktā; šajā saistībā piešķirtā atļauja būtu jāatceļ no šā datuma. |
| --- | --- |

(3)

No 1997. gada 1. janvāra, ciktāl tas attiecas uz autortiesībām un autora honorāru, Zviedrija apliek ar nodokli darījumus, kas minēti Direktīvas 2006/112/EK X pielikuma B daļas 2. punktā; šajā saistībā piešķirtā atļauja būtu jāatceļ no šā datuma.

| (4) | Komisija lūdza Zviedriju pārbaudīt, vai šādas Zviedrijai piešķirtās atļaujas bez skaidri noteikta laika ierobežojuma vēl ir nepieciešamas, un to apstiprināt Komisijai; Zviedrija apstiprināja, ka atļauja izmantot noteiktas aptuvenas aplēses darījumiem, kas minēti Direktīvas 2006/112/EK X pielikuma B daļas 2. punktā, vairs netiks piemērota attiecībā uz autortiesībām un autoratlīdzību. |
| --- | --- |

(4)

Komisija lūdza Zviedriju pārbaudīt, vai šādas Zviedrijai piešķirtās atļaujas bez skaidri noteikta laika ierobežojuma vēl ir nepieciešamas, un to apstiprināt Komisijai; Zviedrija apstiprināja, ka atļauja izmantot noteiktas aptuvenas aplēses darījumiem, kas minēti Direktīvas 2006/112/EK X pielikuma B daļas 2. punktā, vairs netiks piemērota attiecībā uz autortiesībām un autoratlīdzību.

| (5) | Kopienas noteikumu skaidrības un pārredzamības labad noteikumi, kas ir novecojuši vai vairs nav spēkā, būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(5)

Kopienas noteikumu skaidrības un pārredzamības labad noteikumi, kas ir novecojuši vai vairs nav spēkā, būtu jāatceļ.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Padomdevējas komitejas par pašu resursiem atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Padomdevējas komitejas par pašu resursiem atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo svītro Lēmuma 96/565/Euratom, EK 2. panta 2. punktu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Zviedrijas Karalistei.

Briselē, 2012. gada 19. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz LEWANDOWSKI

---

(1)  OV L 155, 7.6.1989., 9. lpp.

1

(2)  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

2

(3)  OV L 247, 28.9.1996., 41. lpp.

3

---

| 21.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 352/60 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 352/60

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 19. decembris),

ar kuru groza Lēmumu 90/185/Euratom, EEK, ar ko Grieķijai atļauj izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9549)

(Autentisks ir tikai teksts grieķu valodā)

(2012/817/ES, Euratom)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 29. maija Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 par galīgajiem vienotajiem pasākumiem, lai iekasētu pašu resursus, ko veido pievienotās vērtības nodokļi (1), un jo īpaši tās 13. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar 375. pantu Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (2) Grieķija var turpināt atbrīvot no nodokļa X pielikuma B daļas 2., 8., 11. un 12. punktā paredzētos darījumus; šie darījumi ir jāņem vērā PVN resursu bāzes noteikšanai. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar 375. pantu Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (2) Grieķija var turpināt atbrīvot no nodokļa X pielikuma B daļas 2., 8., 11. un 12. punktā paredzētos darījumus; šie darījumi ir jāņem vērā PVN resursu bāzes noteikšanai.

| (2) | Komisija attiecībā uz Griekiju, pamatojoties uz Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1553/89, pieņēma Lēmumu 90/185/Euratom, EEK (3), ar ko Grieķijai no 1989. gada 1. janvāra atļauj izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam. |
| --- | --- |

(2)

Komisija attiecībā uz Griekiju, pamatojoties uz Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1553/89, pieņēma Lēmumu 90/185/Euratom, EEK (3), ar ko Grieķijai no 1989. gada 1. janvāra atļauj izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam.

| (3) | No 2010. gada 1. jūlija Grieķija apliek ar nodokli darījumus, kas minēti Direktīvas 2006/112/EK X pielikuma B daļas 2. punktā; šajā saistībā piešķirtā atļauja būtu jāatceļ no šā datuma. |
| --- | --- |

(3)

No 2010. gada 1. jūlija Grieķija apliek ar nodokli darījumus, kas minēti Direktīvas 2006/112/EK X pielikuma B daļas 2. punktā; šajā saistībā piešķirtā atļauja būtu jāatceļ no šā datuma.

| (4) | No 2011. gada 22. augusta Grieķija apliek ar nodokli darījumus, kas minēti Direktīvas 2006/112/EK X pielikuma B daļas 8. punktā; šajā saistībā piešķirtā atļauja būtu jāatceļ no šā datuma. |
| --- | --- |

(4)

No 2011. gada 22. augusta Grieķija apliek ar nodokli darījumus, kas minēti Direktīvas 2006/112/EK X pielikuma B daļas 8. punktā; šajā saistībā piešķirtā atļauja būtu jāatceļ no šā datuma.

| (5) | Komisija lūdza Grieķiju pārbaudīt, vai šādas Grieķijai piešķirtās atļaujas bez skaidri noteikta laika ierobežojuma vēl ir nepieciešamas, un to apstiprināt Komisijai; Grieķija apstiprināja, ka divas atļaujas izmantot aptuvenas aplēses darījumiem, kas minēti Direktīvas 2006/112/EK X pielikuma B daļas 2. un 8. punktā, vairs netiks piemērota. |
| --- | --- |

(5)

Komisija lūdza Grieķiju pārbaudīt, vai šādas Grieķijai piešķirtās atļaujas bez skaidri noteikta laika ierobežojuma vēl ir nepieciešamas, un to apstiprināt Komisijai; Grieķija apstiprināja, ka divas atļaujas izmantot aptuvenas aplēses darījumiem, kas minēti Direktīvas 2006/112/EK X pielikuma B daļas 2. un 8. punktā, vairs netiks piemērota.

| (6) | Grieķija atzina, ka attiecība uz X pielikuma B daļas 11. un 12. punktu nepieciešamība izmantot aptuvenas aplēses vairs nav pamatota, jo Aizsardzības ministrijas sniegtie dati ir detalizētāki. |
| --- | --- |

(6)

Grieķija atzina, ka attiecība uz X pielikuma B daļas 11. un 12. punktu nepieciešamība izmantot aptuvenas aplēses vairs nav pamatota, jo Aizsardzības ministrijas sniegtie dati ir detalizētāki.

| (7) | Kopienas noteikumu skaidrības un pārredzamības labad noteikumi, kas ir novecojuši vai vairs nav spēkā, būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(7)

Kopienas noteikumu skaidrības un pārredzamības labad noteikumi, kas ir novecojuši vai vairs nav spēkā, būtu jāatceļ.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Padomdevējas komitejas par pašu resursiem atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Padomdevējas komitejas par pašu resursiem atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Ar šo svītro Lēmuma 90/185/Euratom, EEK 1. panta 1. punktu.

2.   Ar šo svītro Lēmuma 90/185/Euratom, EEK 1. panta 3. punktu.

3.   Ar šo svītro Lēmuma 90/185/Euratom, EEK 1. panta 5. punktu.

4.   Ar šo svītro Lēmuma 90/185/Euratom, EEK 1. panta 6. punktu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai.

Briselē, 2012. gada 19. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz LEWANDOWSKI

---

(1)  OV L 155, 7.6.1989., 9. lpp.

1

(2)  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

2

(3)  OV L 99, 19.4.1990., 39. lpp.

3

---

| 21.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 352/61 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 352/61

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 19. decembris),

ar ko Dānijai atļauj izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9551)

(Autentisks ir tikai teksts dāņu valodā)

(2012/818/ES, Euratom)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 29. maija Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 par galīgajiem vienotajiem pasākumiem, lai iekasētu pašu resursus, ko veido pievienotās vērtības nodokļi (1), un jo īpaši tās 13. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar 370. pantu Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (2) dalībvalstis, kuras 1978. gada 1. janvārī uzlika nodokli X pielikuma A daļā minētajiem darījumiem, drīkst turpināt uzlikt šiem darījumiem nodokli; šie darījumi ir jāņem vērā PVN resursu bāzes noteikšanai. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar 370. pantu Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (2) dalībvalstis, kuras 1978. gada 1. janvārī uzlika nodokli X pielikuma A daļā minētajiem darījumiem, drīkst turpināt uzlikt šiem darījumiem nodokli; šie darījumi ir jāņem vērā PVN resursu bāzes noteikšanai.

| (2) | Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 371. pantu dalībvalstis, kuras 1978. gada 1. janvārī atbrīvoja no nodokļa X pielikuma B daļā minētos darījumus, drīkst turpināt atbrīvot šos darījumus saskaņā ar nosacījumiem, kuri tajā dienā bija spēkā attiecīgajā dalībvalstī; šie darījumi ir jāņem vērā PVN resursu bāzes noteikšanai. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 371. pantu dalībvalstis, kuras 1978. gada 1. janvārī atbrīvoja no nodokļa X pielikuma B daļā minētos darījumus, drīkst turpināt atbrīvot šos darījumus saskaņā ar nosacījumiem, kuri tajā dienā bija spēkā attiecīgajā dalībvalstī; šie darījumi ir jāņem vērā PVN resursu bāzes noteikšanai.

| (3) | Dānija ir pieprasījusi Komisijas atļauju izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam, jo tā nespēj veikt precīzu PVN pašu resursu bāzes aprēķinu darījumiem, kas norādīti Direktīvas 2006/112/EK X pielikuma A daļas 2. punktā un B daļas 10. punktā. Šāds aprēķins Dānijai radītu nepamatotu administratīvo slogu salīdzinājumā ar šo darījumu ietekmi uz PVN pašu resursu kopējo bāzi. Dānija spēj veikt aprēķinu, šīm darījumu kategorijām izmantojot aptuvenas aplēses. Līdz ar to Dānijai būtu jāatļauj aprēķināt PVN pašu resursu bāzi, izmantojot aptuvenas aplēses saskaņā ar Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 6. panta 3. punkta otrā ievilkuma noteikumiem. |
| --- | --- |

(3)

Dānija ir pieprasījusi Komisijas atļauju izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam, jo tā nespēj veikt precīzu PVN pašu resursu bāzes aprēķinu darījumiem, kas norādīti Direktīvas 2006/112/EK X pielikuma A daļas 2. punktā un B daļas 10. punktā. Šāds aprēķins Dānijai radītu nepamatotu administratīvo slogu salīdzinājumā ar šo darījumu ietekmi uz PVN pašu resursu kopējo bāzi. Dānija spēj veikt aprēķinu, šīm darījumu kategorijām izmantojot aptuvenas aplēses. Līdz ar to Dānijai būtu jāatļauj aprēķināt PVN pašu resursu bāzi, izmantojot aptuvenas aplēses saskaņā ar Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 6. panta 3. punkta otrā ievilkuma noteikumiem.

| (4) | Pārredzamības un juridiskās noteiktības labad ir lietderīgi noteikt šīs atļaujas piemērošanas termiņu. |
| --- | --- |

(4)

Pārredzamības un juridiskās noteiktības labad ir lietderīgi noteikt šīs atļaujas piemērošanas termiņu.

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Padomdevējas komitejas par pašu resursiem atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Padomdevējas komitejas par pašu resursiem atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

PVN pašu resursu bāzes aprēķināšanai no 2012. gada 1. janvāra Dānijai ir atļauts izmantot aptuvenas aplēses attiecībā uz šādām darījumu kategorijām, kas minētas Direktīvas 2006/112/EK X pielikumā:

| 1) | valsts radio un televīzijas organizāciju darbība, izņemot komerciālas radio un televīzijas organizācijas (A daļas 2. punkts); |
| --- | --- |

1)

valsts radio un televīzijas organizāciju darbība, izņemot komerciālas radio un televīzijas organizācijas (A daļas 2. punkts);

| 2) | pasažieru pārvadājumi (B daļas 10. punkts). |
| --- | --- |

2)

pasažieru pārvadājumi (B daļas 10. punkts).

2. pants

Šo lēmumu piemēro no 2012. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Dānijas Karalistei.

Briselē, 2012. gada 19. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz LEWANDOWSKI

---

(1)  OV L 155, 7.6.1989., 9. lpp.

1

(2)  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

2

---

| 21.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 352/62 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 352/62

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 19. decembris),

ar kuru groza Lēmumu 90/182/Euratom, EEK, ar ko Apvienotajai Karalistei atļauj neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas un izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9556)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(2012/819/ES, Euratom)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 29. maija Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 par galīgajiem vienotajiem pasākumiem, lai iekasētu pašu resursus, ko veido pievienotās vērtības nodokļi (1), un jo īpaši tās 13. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar 371. pantu Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (2) dalībvalstis, kuras 1978. gada 1. janvārī atbrīvoja no nodokļa X pielikuma B daļā minētos darījumus, drīkst turpināt atbrīvot šos darījumus saskaņā ar nosacījumiem, kuri tajā dienā bija spēkā attiecīgajā dalībvalstī; šie darījumi ir jāņem vērā PVN resursu bāzes noteikšanai. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar 371. pantu Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (2) dalībvalstis, kuras 1978. gada 1. janvārī atbrīvoja no nodokļa X pielikuma B daļā minētos darījumus, drīkst turpināt atbrīvot šos darījumus saskaņā ar nosacījumiem, kuri tajā dienā bija spēkā attiecīgajā dalībvalstī; šie darījumi ir jāņem vērā PVN resursu bāzes noteikšanai.

| (2) | Komisija attiecībā uz Apvienoto Karalisti, pamatojoties uz Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1553/89, pieņēma Komisijas Lēmumu 90/182/Euratom, EEK (3), ar ko Apvienotajai Karalistei no 1989. gada 1. janvāra atļauj neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas un izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam. |
| --- | --- |

(2)

Komisija attiecībā uz Apvienoto Karalisti, pamatojoties uz Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1553/89, pieņēma Komisijas Lēmumu 90/182/Euratom, EEK (3), ar ko Apvienotajai Karalistei no 1989. gada 1. janvāra atļauj neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas un izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam.

| (3) | Komisija lūdza Apvienoto Karalisti pārbaudīt, vai šādas Apvienotajai Karalistei piešķirtās atļaujas bez skaidri noteikta laika ierobežojuma vēl ir nepieciešamas, un to apstiprināt Komisijai; Apvienotā Karaliste apstiprināja, ka atļauja izmantot aptuvenas aplēses darījumiem, kas minēti Direktīvas 2006/112/EK X pielikuma B daļas 7. punktā, vairs nebija vajadzīga, ņemot vērā izmaiņas metodoloģijā. |
| --- | --- |

(3)

Komisija lūdza Apvienoto Karalisti pārbaudīt, vai šādas Apvienotajai Karalistei piešķirtās atļaujas bez skaidri noteikta laika ierobežojuma vēl ir nepieciešamas, un to apstiprināt Komisijai; Apvienotā Karaliste apstiprināja, ka atļauja izmantot aptuvenas aplēses darījumiem, kas minēti Direktīvas 2006/112/EK X pielikuma B daļas 7. punktā, vairs nebija vajadzīga, ņemot vērā izmaiņas metodoloģijā.

| (4) | Savienības noteikumu skaidrības un pārredzamības labad noteikumi, kas ir novecojuši vai vairs nav spēkā, būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(4)

Savienības noteikumu skaidrības un pārredzamības labad noteikumi, kas ir novecojuši vai vairs nav spēkā, būtu jāatceļ.

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Padomdevējas komitejas par pašu resursiem atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Padomdevējas komitejas par pašu resursiem atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo tiek atcelts Lēmums 90/182/Euratom, EEK.

2. pants

Lēmums ir adresēts Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei.

Briselē, 2012. gada 19. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz LEWANDOWSKI

---

(1)  OV L 155, 7.6.1989., 9. lpp.

1

(2)  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

2

(3)  OV L 99, 19.4.1990., 33. lpp.

3

---

| 21.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 352/63 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 352/63

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 19. decembris),

ar kuru groza Lēmumu 90/180/Euratom, EEK, ar ko Nīderlandei atļauj neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas un izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9567)

(Autentisks ir tikai teksts nīderlandiešu valodā)

(2012/820/ES, Euratom)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 29. maija Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 par galīgajiem vienotajiem pasākumiem, lai iekasētu pašu resursus, ko veido pievienotās vērtības nodokļi (1), un jo īpaši tās 13. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar 370. pantu Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (2) dalībvalstis, kuras 1978. gada 1. janvārī uzlika nodokli X pielikuma A daļā minētajiem darījumiem, drīkst turpināt uzlikt šiem darījumiem nodokli; šie darījumi ir jāņem vērā PVN resursu bāzes noteikšanai. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar 370. pantu Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (2) dalībvalstis, kuras 1978. gada 1. janvārī uzlika nodokli X pielikuma A daļā minētajiem darījumiem, drīkst turpināt uzlikt šiem darījumiem nodokli; šie darījumi ir jāņem vērā PVN resursu bāzes noteikšanai.

| (2) | Saskaņā ar 371. pantu Direktīvā 2006/112/EK dalībvalstis, kuras 1978. gada 1. janvārī atbrīvoja no nodokļa X pielikuma B daļā minētos darījumus, drīkst turpināt atbrīvot šos darījumus saskaņā ar nosacījumiem, kuri tajā dienā bija spēkā attiecīgajā dalībvalstī; šie darījumi ir jāņem vērā PVN resursu bāzes noteikšanai. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 371. pantu Direktīvā 2006/112/EK dalībvalstis, kuras 1978. gada 1. janvārī atbrīvoja no nodokļa X pielikuma B daļā minētos darījumus, drīkst turpināt atbrīvot šos darījumus saskaņā ar nosacījumiem, kuri tajā dienā bija spēkā attiecīgajā dalībvalstī; šie darījumi ir jāņem vērā PVN resursu bāzes noteikšanai.

| (3) | Komisija attiecībā uz Nīderlandi, pamatojoties uz Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1553/89, pieņēma Lēmumu 90/180/Euratom, EEK (3), ar ko Nīderlandei no 1989. gada 1. janvāra atļauj neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas un izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam. |
| --- | --- |

(3)

Komisija attiecībā uz Nīderlandi, pamatojoties uz Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1553/89, pieņēma Lēmumu 90/180/Euratom, EEK (3), ar ko Nīderlandei no 1989. gada 1. janvāra atļauj neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas un izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam.

| (4) | No 1993. gada 1. janvāra Nīderlande apliek ar nodokli darījumus, kas minēti Direktīvas 2006/112/EK X pielikuma B daļas 5. punktā; šajā saistībā piešķirtā atļauja būtu jāatceļ no šā datuma. |
| --- | --- |

(4)

No 1993. gada 1. janvāra Nīderlande apliek ar nodokli darījumus, kas minēti Direktīvas 2006/112/EK X pielikuma B daļas 5. punktā; šajā saistībā piešķirtā atļauja būtu jāatceļ no šā datuma.

| (5) | Komisija lūdza Nīderlandi pārbaudīt, vai šādas Nīderlandei piešķirtās atļaujas bez skaidri noteikta laika ierobežojuma vēl ir nepieciešamas, un to apstiprināt Komisijai; Nīderlande apstiprināja, ka atļauja izmantot aptuvenas aplēses darījumiem, kas minēti Direktīvas 2006/112/EK X pielikuma B daļas 5. punktā, vairs nav vajadzīga. |
| --- | --- |

(5)

Komisija lūdza Nīderlandi pārbaudīt, vai šādas Nīderlandei piešķirtās atļaujas bez skaidri noteikta laika ierobežojuma vēl ir nepieciešamas, un to apstiprināt Komisijai; Nīderlande apstiprināja, ka atļauja izmantot aptuvenas aplēses darījumiem, kas minēti Direktīvas 2006/112/EK X pielikuma B daļas 5. punktā, vairs nav vajadzīga.

| (6) | Kopienas noteikumu skaidrības un pārredzamības labad noteikumi, kas ir novecojuši vai vairs nav spēkā, būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(6)

Kopienas noteikumu skaidrības un pārredzamības labad noteikumi, kas ir novecojuši vai vairs nav spēkā, būtu jāatceļ.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Padomdevējas komitejas par pašu resursiem atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Padomdevējas komitejas par pašu resursiem atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo svītro Lēmuma 90/180/Euratom, EEK 1. panta 2. punktu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Nīderlandes Karalistei.

Briselē, 2012. gada 19. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz LEWANDOWSKI

---

(1)  OV L 155, 7.6.1989., 9. lpp.

1

(2)  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

2

(3)  OV L 99, 19.4.1990., 30. lpp.

3

---

| 21.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 352/64 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 352/64

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 19. decembris),

ar kuru groza Lēmumu 90/177/Euratom, EEK, ar ko Beļģijai atļauj neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas un izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9568)

(Autentisks ir tikai teksts holandiešu un franču valodā)

(2012/821/ES, Euratom)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 29. maija Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 par galīgajiem vienotajiem pasākumiem, lai iekasētu pašu resursus, ko veido pievienotās vērtības nodokļi (1), un jo īpaši tās 13. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar 370. pantu Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (2) dalībvalstis, kuras 1978. gada 1. janvārī uzlika nodokli X pielikuma A daļā minētajiem darījumiem, drīkst turpināt uzlikt šiem darījumiem nodokli; šie darījumi ir jāņem vērā PVN resursu bāzes noteikšanai. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar 370. pantu Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (2) dalībvalstis, kuras 1978. gada 1. janvārī uzlika nodokli X pielikuma A daļā minētajiem darījumiem, drīkst turpināt uzlikt šiem darījumiem nodokli; šie darījumi ir jāņem vērā PVN resursu bāzes noteikšanai.

| (2) | Saskaņā ar 371. pantu Direktīvā 2006/112/EK dalībvalstis, kuras 1978. gada 1. janvārī atbrīvoja no nodokļa X pielikuma B daļā minētos darījumus, drīkst turpināt atbrīvot šos darījumus saskaņā ar nosacījumiem, kuri tajā dienā bija spēkā attiecīgajā dalībvalstī; šie darījumi ir jāņem vērā PVN resursu bāzes noteikšanai. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 371. pantu Direktīvā 2006/112/EK dalībvalstis, kuras 1978. gada 1. janvārī atbrīvoja no nodokļa X pielikuma B daļā minētos darījumus, drīkst turpināt atbrīvot šos darījumus saskaņā ar nosacījumiem, kuri tajā dienā bija spēkā attiecīgajā dalībvalstī; šie darījumi ir jāņem vērā PVN resursu bāzes noteikšanai.

| (3) | No 2011. gada 1. janvāra Beļģija apliek ar nodokli zem ēkas esošās zemes piegādi (pirms šīs ēkas, uz kuru attiecas PVN, pirmreizējas izmantošanas), kas minēta Direktīvas 2006/112/EK 12. panta 1. punkta a) apakšpunktā; šajā saistībā piešķirtā atļauja būtu jāatceļ no šā datuma. |
| --- | --- |

(3)

No 2011. gada 1. janvāra Beļģija apliek ar nodokli zem ēkas esošās zemes piegādi (pirms šīs ēkas, uz kuru attiecas PVN, pirmreizējas izmantošanas), kas minēta Direktīvas 2006/112/EK 12. panta 1. punkta a) apakšpunktā; šajā saistībā piešķirtā atļauja būtu jāatceļ no šā datuma.

| (4) | No 2012. gada 1. janvāra Beļģija ar nodokli apliek notāru un tiesas izpildītāju pakalpojumu sniegšanu; šajā saistībā piešķirtā atļauja būtu jāatceļ no šā datuma. |
| --- | --- |

(4)

No 2012. gada 1. janvāra Beļģija ar nodokli apliek notāru un tiesas izpildītāju pakalpojumu sniegšanu; šajā saistībā piešķirtā atļauja būtu jāatceļ no šā datuma.

| (5) | Komisija attiecībā uz Beļģiju, pamatojoties uz Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1553/89, pieņēma Lēmumu 90/177/Euratom, EEK (3), ar ko Beļģijai no 1989. gada atļauj neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas un izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam. |
| --- | --- |

(5)

Komisija attiecībā uz Beļģiju, pamatojoties uz Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1553/89, pieņēma Lēmumu 90/177/Euratom, EEK (3), ar ko Beļģijai no 1989. gada atļauj neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas un izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam.

| (6) | Komisija lūdza Beļģiju pārbaudīt, vai šādas Beļģijai piešķirtās atļaujas bez skaidri noteikta laika ierobežojuma vēl ir nepieciešamas, un to apstiprināt Komisijai; Beļģija apstiprināja, ka šo abu atļauju piemērošanas joma ir jāgroza. |
| --- | --- |

(6)

Komisija lūdza Beļģiju pārbaudīt, vai šādas Beļģijai piešķirtās atļaujas bez skaidri noteikta laika ierobežojuma vēl ir nepieciešamas, un to apstiprināt Komisijai; Beļģija apstiprināja, ka šo abu atļauju piemērošanas joma ir jāgroza.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Padomdevējas komitejas par pašu resursiem atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Padomdevējas komitejas par pašu resursiem atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 90/177/Euratom, EEK 2. pantu groza šādi.

| 1. | Panta 2. punktu aizstāj ar šādu:






  “2. | Juristu pakalpojumu sniegšana, ciktāl tie nav pakalpojumi, kas minēti Otrās direktīvas 67/228/EEK B pielikumā (F pielikuma bijušais 2. punkts).” |
| --- | --- | --- |

1.

Panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.

Juristu pakalpojumu sniegšana, ciktāl tie nav pakalpojumi, kas minēti Otrās direktīvas 67/228/EEK B pielikumā (F pielikuma bijušais 2. punkts).”

| 2. | Panta 4. punktu aizstāj ar šādu:






  “4. | Apbūves zemes piegāde, kas minēta Sestās direktīvas 77/388/EEK 4. panta 3. punktā (F pielikuma bijušais 16. punkts).” |
| --- | --- | --- |

2.

Panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.

Apbūves zemes piegāde, kas minēta Sestās direktīvas 77/388/EEK 4. panta 3. punktā (F pielikuma bijušais 16. punkts).”

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Beļģijas Karalistei.

Briselē, 2012. gada 19. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz LEWANDOWSKI

---

(1)  OV L 155, 7.6.1989., 9. lpp.

1

(2)  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

2

(3)  OV L 99, 19.4.1990., 24. lpp.

3

---

| 21.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 352/65 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 352/65

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 19. decembris),

ar kuru groza Lēmumu 90/179/Euratom, EEK, ar ko Vācijas Federatīvajai Republikai atļauj izmantot statistikas datus, kas vecāki par aizpagājušo gadu, un neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas vai izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9569)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(2012/822/ES, Euratom)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 29. maija Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 par galīgajiem vienotajiem pasākumiem, lai iekasētu pašu resursus, ko veido pievienotās vērtības nodokļi (1), un jo īpaši tās 13. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar 370. pantu Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (2) dalībvalstis, kuras 1978. gada 1. janvārī uzlika nodokli X pielikuma A daļā minētajiem darījumiem, drīkst turpināt uzlikt šiem darījumiem nodokli; šie darījumi ir jāņem vērā PVN resursu bāzes noteikšanai. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar 370. pantu Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (2) dalībvalstis, kuras 1978. gada 1. janvārī uzlika nodokli X pielikuma A daļā minētajiem darījumiem, drīkst turpināt uzlikt šiem darījumiem nodokli; šie darījumi ir jāņem vērā PVN resursu bāzes noteikšanai.

| (2) | Saskaņā ar 371. pantu Direktīvā 2006/112/EK dalībvalstis, kuras 1978. gada 1. janvārī atbrīvoja no nodokļa X pielikuma B daļā minētos darījumus, drīkst turpināt atbrīvot šos darījumus saskaņā ar nosacījumiem, kuri tajā dienā bija spēkā attiecīgajā dalībvalstī; šie darījumi ir jāņem vērā PVN resursu bāzes noteikšanai. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 371. pantu Direktīvā 2006/112/EK dalībvalstis, kuras 1978. gada 1. janvārī atbrīvoja no nodokļa X pielikuma B daļā minētos darījumus, drīkst turpināt atbrīvot šos darījumus saskaņā ar nosacījumiem, kuri tajā dienā bija spēkā attiecīgajā dalībvalstī; šie darījumi ir jāņem vērā PVN resursu bāzes noteikšanai.

| (3) | Saskaņā ar Padomes Astoņpadsmitās direktīvas 89/465/EEK (3) 1. panta 2. punkta a) apakšpunktu no 1991. gada 1. janvāra tika atcelta dalībvalstīm piedāvātā iespēja turpināt atbrīvot no nodokļa darījumus, kas minēti Padomes Sestās direktīvas 77/388/EEK (4) F pielikuma 13. punktā; tādējādi attiecīgā Komisijas piešķirtā atļauja PVN pašu resursu bāzes noteikšanai arī būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Padomes Astoņpadsmitās direktīvas 89/465/EEK (3) 1. panta 2. punkta a) apakšpunktu no 1991. gada 1. janvāra tika atcelta dalībvalstīm piedāvātā iespēja turpināt atbrīvot no nodokļa darījumus, kas minēti Padomes Sestās direktīvas 77/388/EEK (4) F pielikuma 13. punktā; tādējādi attiecīgā Komisijas piešķirtā atļauja PVN pašu resursu bāzes noteikšanai arī būtu jāatceļ.

| (4) | Komisija attiecībā uz Vāciju, pamatojoties uz Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1553/89, pieņēma Lēmumu 90/179/Euratom, EEK (5), ar ko Vācijai no 1989. gada 1. janvāra atļauj izmantot statistikas datus, kas vecāki par aizpagājušo gadu, un neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas vai izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam. |
| --- | --- |

(4)

Komisija attiecībā uz Vāciju, pamatojoties uz Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1553/89, pieņēma Lēmumu 90/179/Euratom, EEK (5), ar ko Vācijai no 1989. gada 1. janvāra atļauj izmantot statistikas datus, kas vecāki par aizpagājušo gadu, un neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas vai izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam.

| (5) | Komisija lūdza Vāciju pārbaudīt, vai šādas Vācijai piešķirtās atļaujas bez skaidri noteikta laika ierobežojuma vēl ir nepieciešamas, un to apstiprināt Komisijai; Vācija apstiprināja, ka atļauja neņemt vērā darījumus, kas minēti Sestās direktīvas F pielikuma 13. punktā, un atļauja izmantot aptuvenas aplēses darījumiem, kas minēti Direktīvas 2006/112/EK X pielikuma B daļas 3. punktā, vairs nav vajadzīgas; tādējādi attiecīgās Komisijas piešķirtās atļaujas PVN pašu resursu bāzes noteikšanas nolūkā arī būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(5)

Komisija lūdza Vāciju pārbaudīt, vai šādas Vācijai piešķirtās atļaujas bez skaidri noteikta laika ierobežojuma vēl ir nepieciešamas, un to apstiprināt Komisijai; Vācija apstiprināja, ka atļauja neņemt vērā darījumus, kas minēti Sestās direktīvas F pielikuma 13. punktā, un atļauja izmantot aptuvenas aplēses darījumiem, kas minēti Direktīvas 2006/112/EK X pielikuma B daļas 3. punktā, vairs nav vajadzīgas; tādējādi attiecīgās Komisijas piešķirtās atļaujas PVN pašu resursu bāzes noteikšanas nolūkā arī būtu jāatceļ.

| (6) | Savienības noteikumu skaidrības un pārredzamības labad noteikumi, kas ir novecojuši vai vairs nav spēkā, būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(6)

Savienības noteikumu skaidrības un pārredzamības labad noteikumi, kas ir novecojuši vai vairs nav spēkā, būtu jāatceļ.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Padomdevējas komitejas par pašu resursiem atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Padomdevējas komitejas par pašu resursiem atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Ar šo svītro Lēmuma 90/179/Euratom, EEK 2. panta 3. punktu.

2.   Ar šo svītro Lēmuma 90/179/Euratom, EEK 3. panta 3. punktu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federālajai Republikai.

Briselē, 2012. gada 19. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz LEWANDOWSKI

---

(1)  OV L 155, 7.6.1989., 9. lpp.

1

(2)  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

2

(3)  OV L 226, 3.8.1989., 21. lpp.

3

(4)  OV L 145, 13.6.1977., 1. lpp.

4

(5)  OV L 99, 19.4.1990., 22. lpp.

5

---

| 21.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 352/67 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 352/67

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 19. decembris),

ar kuru groza Lēmumu 90/183/Euratom, EEK, ar ko Īrijai atļauj neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas un izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9570)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(2012/823/ES, Euratom)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 29. maija Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 par galīgajiem vienotajiem pasākumiem, lai iekasētu pašu resursus, ko veido pievienotās vērtības nodokļi (1), un jo īpaši tās 13. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar 370. pantu Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (2) dalībvalstis, kuras 1978. gada 1. janvārī uzlika nodokli X pielikuma A daļā minētajiem darījumiem, drīkst turpināt uzlikt šiem darījumiem nodokli; šie darījumi ir jāņem vērā PVN resursu bāzes noteikšanai. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar 370. pantu Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (2) dalībvalstis, kuras 1978. gada 1. janvārī uzlika nodokli X pielikuma A daļā minētajiem darījumiem, drīkst turpināt uzlikt šiem darījumiem nodokli; šie darījumi ir jāņem vērā PVN resursu bāzes noteikšanai.

| (2) | Saskaņā ar 371. pantu Direktīvā 2006/112/EK dalībvalstis, kuras 1978. gada 1. janvārī atbrīvoja no nodokļa X pielikuma B daļā minētos darījumus, drīkst turpināt atbrīvot šos darījumus saskaņā ar nosacījumiem, kuri tajā dienā bija spēkā attiecīgajā dalībvalstī; šie darījumi ir jāņem vērā PVN resursu bāzes noteikšanai. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 371. pantu Direktīvā 2006/112/EK dalībvalstis, kuras 1978. gada 1. janvārī atbrīvoja no nodokļa X pielikuma B daļā minētos darījumus, drīkst turpināt atbrīvot šos darījumus saskaņā ar nosacījumiem, kuri tajā dienā bija spēkā attiecīgajā dalībvalstī; šie darījumi ir jāņem vērā PVN resursu bāzes noteikšanai.

| (3) | Komisija attiecībā uz Īriju, pamatojoties uz Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1553/89, pieņēma Lēmumu 90/183/Euratom, EEK (3), ar ko Īrijai no 1989. gada atļauj neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas un izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam. |
| --- | --- |

(3)

Komisija attiecībā uz Īriju, pamatojoties uz Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1553/89, pieņēma Lēmumu 90/183/Euratom, EEK (3), ar ko Īrijai no 1989. gada atļauj neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas un izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam.

| (4) | Komisija lūdza Īriju pārbaudīt, vai šādas Īrijai piešķirtās atļaujas bez skaidri noteikta laika ierobežojuma vēl ir nepieciešamas, un to apstiprināt Komisijai; Īrija apstiprināja, ka atļauja izmantot aptuvenas aplēses attiecībā uz darījumiem, kas minēti Direktīvas 2006/112/EK X pielikuma B daļas 13. punktā, tika aizstāta, ieviešot peļņas daļas režīmu, un vairs nav vajadzīga. |
| --- | --- |

(4)

Komisija lūdza Īriju pārbaudīt, vai šādas Īrijai piešķirtās atļaujas bez skaidri noteikta laika ierobežojuma vēl ir nepieciešamas, un to apstiprināt Komisijai; Īrija apstiprināja, ka atļauja izmantot aptuvenas aplēses attiecībā uz darījumiem, kas minēti Direktīvas 2006/112/EK X pielikuma B daļas 13. punktā, tika aizstāta, ieviešot peļņas daļas režīmu, un vairs nav vajadzīga.

| (5) | Savienības noteikumu skaidrības un pārredzamības labad noteikumi, kas ir novecojuši vai vairs nav spēkā, būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(5)

Savienības noteikumu skaidrības un pārredzamības labad noteikumi, kas ir novecojuši vai vairs nav spēkā, būtu jāatceļ.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Padomdevējas komitejas par pašu resursiem atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Padomdevējas komitejas par pašu resursiem atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo svītro Lēmuma 90/183/Euratom, EEK 2. panta 5. punktu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Īrijai.

Briselē, 2012. gada 19. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz LEWANDOWSKI

---

(1)  OV L 155, 7.6.1989., 9. lpp.

1

(2)  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

2

(3)  OV L 99, 19.4.1990., 35. lpp.

3

---

| 21.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 352/68 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 352/68

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 19. decembris),

ar kuru groza Lēmumu 90/176/Euratom, EEK, ar ko Francijai atļauj neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas un izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 9572)

(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)

(2012/824/ES, Euratom)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 29. maija Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 par galīgajiem vienotajiem pasākumiem, lai iekasētu pašu resursus, ko veido pievienotās vērtības nodokļi (1), un jo īpaši tās 13. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar 370. pantu Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (2) dalībvalstis, kuras 1978. gada 1. janvārī uzlika nodokli X pielikuma A daļā minētajiem darījumiem, drīkst turpināt uzlikt šiem darījumiem nodokli; šie darījumi ir jāņem vērā PVN resursu bāzes noteikšanai. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar 370. pantu Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (2) dalībvalstis, kuras 1978. gada 1. janvārī uzlika nodokli X pielikuma A daļā minētajiem darījumiem, drīkst turpināt uzlikt šiem darījumiem nodokli; šie darījumi ir jāņem vērā PVN resursu bāzes noteikšanai.

| (2) | Saskaņā ar 371. pantu Direktīvā 2006/112/EK dalībvalstis, kuras 1978. gada 1. janvārī atbrīvoja no nodokļa X pielikuma B daļā minētos darījumus, drīkst turpināt atbrīvot šos darījumus saskaņā ar nosacījumiem, kuri tajā dienā bija spēkā attiecīgajā dalībvalstī; šie darījumi ir jāņem vērā PVN resursu bāzes noteikšanai. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 371. pantu Direktīvā 2006/112/EK dalībvalstis, kuras 1978. gada 1. janvārī atbrīvoja no nodokļa X pielikuma B daļā minētos darījumus, drīkst turpināt atbrīvot šos darījumus saskaņā ar nosacījumiem, kuri tajā dienā bija spēkā attiecīgajā dalībvalstī; šie darījumi ir jāņem vērā PVN resursu bāzes noteikšanai.

| (3) | Saskaņā ar Padomes Astoņpadsmitās direktīvas 89/465/EEK (3) 1. panta 2. punkta a) apakšpunktu no 1990. gada 1. janvāra tika atcelta dalībvalstīm piedāvātā iespēja turpināt atbrīvot no nodokļa darījumus, kas minēti Padomes Sestās direktīvas 77/388/EEK (4) F pielikuma 20. punktā; tādējādi attiecīgā Komisijas piešķirtā atļauja PVN pašu resursu bāzes noteikšanas nolūkā arī būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Padomes Astoņpadsmitās direktīvas 89/465/EEK (3) 1. panta 2. punkta a) apakšpunktu no 1990. gada 1. janvāra tika atcelta dalībvalstīm piedāvātā iespēja turpināt atbrīvot no nodokļa darījumus, kas minēti Padomes Sestās direktīvas 77/388/EEK (4) F pielikuma 20. punktā; tādējādi attiecīgā Komisijas piešķirtā atļauja PVN pašu resursu bāzes noteikšanas nolūkā arī būtu jāatceļ.

| (4) | Saskaņā ar Padomes Direktīvas 98/80/EK (5) 2. pantu no 1998. gada 17. oktobra tika svītrots Sestās direktīvas F pielikuma 26. punkts, un īpašs režīms ieguldījumu zeltam tika izveidots attiecībā uz visām dalībvalstīm; tādējādi attiecīgā Komisijas piešķirtā atļauja PVN pašu resursu bāzes noteikšanas nolūkā arī būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Padomes Direktīvas 98/80/EK (5) 2. pantu no 1998. gada 17. oktobra tika svītrots Sestās direktīvas F pielikuma 26. punkts, un īpašs režīms ieguldījumu zeltam tika izveidots attiecībā uz visām dalībvalstīm; tādējādi attiecīgā Komisijas piešķirtā atļauja PVN pašu resursu bāzes noteikšanas nolūkā arī būtu jāatceļ.

| (5) | Komisija attiecībā uz Franciju, pamatojoties uz Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1553/89, pieņēma Lēmumu 90/176/Euratom, EEK (6), ar ko Francijai no 1989. gada 1. janvāra atļauj neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas un izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam. |
| --- | --- |

(5)

Komisija attiecībā uz Franciju, pamatojoties uz Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1553/89, pieņēma Lēmumu 90/176/Euratom, EEK (6), ar ko Francijai no 1989. gada 1. janvāra atļauj neņemt vērā noteiktas darījumu kategorijas un izmantot noteiktas aptuvenas aplēses PVN pašu resursu bāzes aprēķinam.

| (6) | Komisija lūdza Franciju pārbaudīt, vai šādas Francijai piešķirtās atļaujas bez skaidri noteikta laika ierobežojuma vēl ir nepieciešamas, un to apstiprināt Komisijai; papildus abām iepriekš minētajām novecojušajām atļaujām Francija apstiprināja, ka divas atļaujas neņemt vērā darījumus, kas minēti Direktīvas 2006/112/EK X pielikuma B daļas 5. un 6. punktā, vairs netika praktiski izmantotas; tādējādi attiecīgās Komisijas piešķirtās atļaujas PVN pašu resursu bāzes noteikšanas nolūkā arī būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(6)

Komisija lūdza Franciju pārbaudīt, vai šādas Francijai piešķirtās atļaujas bez skaidri noteikta laika ierobežojuma vēl ir nepieciešamas, un to apstiprināt Komisijai; papildus abām iepriekš minētajām novecojušajām atļaujām Francija apstiprināja, ka divas atļaujas neņemt vērā darījumus, kas minēti Direktīvas 2006/112/EK X pielikuma B daļas 5. un 6. punktā, vairs netika praktiski izmantotas; tādējādi attiecīgās Komisijas piešķirtās atļaujas PVN pašu resursu bāzes noteikšanas nolūkā arī būtu jāatceļ.

| (7) | Savienības noteikumu skaidrības un pārredzamības labad noteikumi, kas ir novecojuši vai vairs nav spēkā, būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(7)

Savienības noteikumu skaidrības un pārredzamības labad noteikumi, kas ir novecojuši vai vairs nav spēkā, būtu jāatceļ.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Padomdevējas komitejas par pašu resursiem atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Padomdevējas komitejas par pašu resursiem atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Ar šo svītro Lēmuma 90/176/Euratom, EEK 1. pantu.

2.   Ar šo svītro Lēmuma 90/176/Euratom, EEK 2. panta 5. punktu.

3.   Ar šo svītro Lēmuma 90/176/Euratom, EEK 2. panta 6. punktu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.

Briselē, 2012. gada 19. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz LEWANDOWSKI

---

(1)  OV L 155, 7.6.1989., 9. lpp.

1

(2)  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

2

(3)  OV L 145, 13.6.1977., 1. lpp.

3

(4)  OV L 226, 3.8.1989., 21. lpp.

4

(5)  OV L 281, 17.10.1998., 31. lpp.

5

(6)  OV L 99, 19.4.1990., 22. lpp.

6

---

| 21.12.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 352/70 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 352/70

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2012. gada 20. decembris),

ar ko izbeidz antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes bioetanola importu un šāda importa reģistrāciju atbilstoši Regulai (ES) Nr. 771/2012

(2012/825/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 14. un 15. pantu,

pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   PROCEDŪRAS SĀKŠANA

| (1) | Eiropas Komisija (“Komisija”) 2011. gada 25. novembrī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2), informēja par antisubsidēšanas procedūras (“AS procedūra” jeb “procedūra”) sākšanu attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu (“ASV” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes bioetanola importu Savienībā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (“Komisija”) 2011. gada 25. novembrī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2), informēja par antisubsidēšanas procedūras (“AS procedūra” jeb “procedūra”) sākšanu attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu (“ASV” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes bioetanola importu Savienībā.

| (2) | Tajā pašā dienā Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3), informēja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz ASV izcelsmes bioetanola importu Savienībā un sāka atsevišķu izmeklēšanu (“AD procedūra”). |
| --- | --- |

(2)

Tajā pašā dienā Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3), informēja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz ASV izcelsmes bioetanola importu Savienībā un sāka atsevišķu izmeklēšanu (“AD procedūra”).

| (3) | AS procedūra tika sākta pēc tam, kad Eiropas Atjaunojamā etanola ražotāju asociācija (ePURE) (turpmāk “sūdzības iesniedzējs”) 2011. gada 12. oktobrī iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 25 % no Savienības kopējās bioetanola produkcijas. Sūdzībā bija ietverti prima facie pierādījumi par minētā ražojuma subsidēšanu un no tās izrietošo būtisko kaitējumu, kas tika atzīti par pietiekamiem, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(3)

AS procedūra tika sākta pēc tam, kad Eiropas Atjaunojamā etanola ražotāju asociācija (ePURE) (turpmāk “sūdzības iesniedzējs”) 2011. gada 12. oktobrī iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri pārstāv vairāk nekā 25 % no Savienības kopējās bioetanola produkcijas. Sūdzībā bija ietverti prima facie pierādījumi par minētā ražojuma subsidēšanu un no tās izrietošo būtisko kaitējumu, kas tika atzīti par pietiekamiem, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

| (4) | Pirms AS procedūras sākšanas un saskaņā ar pamatregulas 10. panta 7. punktu Komisija paziņoja ASV iestādēm, ka ir saņēmusi pienācīgi dokumentētu sūdzību, kurā apgalvots, ka subsidētais ASV izcelsmes bioetanola imports rada būtisku kaitējumu Savienības rūpniecības nozarei. ASV iestādes tika uzaicinātas uz apspriedēm, lai noskaidrotu situāciju attiecībā uz sūdzības saturu un abpusēji vienotos par risinājumu. ASV iestādes pieņēma uzaicinājumu, un 2011. gada 17. novembrī notika apspriedes. Apspriežu laikā abpusēja vienošanās par risinājumu netika panākta. |
| --- | --- |

(4)

Pirms AS procedūras sākšanas un saskaņā ar pamatregulas 10. panta 7. punktu Komisija paziņoja ASV iestādēm, ka ir saņēmusi pienācīgi dokumentētu sūdzību, kurā apgalvots, ka subsidētais ASV izcelsmes bioetanola imports rada būtisku kaitējumu Savienības rūpniecības nozarei. ASV iestādes tika uzaicinātas uz apspriedēm, lai noskaidrotu situāciju attiecībā uz sūdzības saturu un abpusēji vienotos par risinājumu. ASV iestādes pieņēma uzaicinājumu, un 2011. gada 17. novembrī notika apspriedes. Apspriežu laikā abpusēja vienošanās par risinājumu netika panākta.

1.2.   PROCEDŪRĀ IESAISTĪTĀS PERSONAS

| (5) | Ieinteresētajām personām 2012. gada augustā tika darīts zināms informācijas dokuments, kurā bija ietverti būtiskie fakti un apsvērumi, uz kā pamata tika nolemts nepiemērot pagaidu kompensācijas pasākumu (turpmāk “informācijas dokuments”). Vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskus dokumentus, kuros tās darīja zināmu savu viedokli par šiem konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, tika dota iespēja tikt uzklausītām. Komisija turpināja vākt informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgiem konstatējumiem. Mutiskās un rakstveida piezīmes, ko bija iesniegušas ieinteresētās personas, tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(5)

Ieinteresētajām personām 2012. gada augustā tika darīts zināms informācijas dokuments, kurā bija ietverti būtiskie fakti un apsvērumi, uz kā pamata tika nolemts nepiemērot pagaidu kompensācijas pasākumu (turpmāk “informācijas dokuments”). Vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskus dokumentus, kuros tās darīja zināmu savu viedokli par šiem konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, tika dota iespēja tikt uzklausītām. Komisija turpināja vākt informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgiem konstatējumiem. Mutiskās un rakstveida piezīmes, ko bija iesniegušas ieinteresētās personas, tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.

| (6) | Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika plānots ieteikt izbeigt gan antisubsidēšanas izmeklēšanu attiecībā uz ASV izcelsmes bioetanola importu, gan šāda importa reģistrāciju (4). Personām tika arī atvēlēts termiņš, kurā iesniegt savus apsvērumus par minēto galīgo informācijas atklāšanu. |
| --- | --- |

(6)

Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika plānots ieteikt izbeigt gan antisubsidēšanas izmeklēšanu attiecībā uz ASV izcelsmes bioetanola importu, gan šāda importa reģistrāciju (4). Personām tika arī atvēlēts termiņš, kurā iesniegt savus apsvērumus par minēto galīgo informācijas atklāšanu.

| (7) | Ņemot vērā eksportētāju/ražotāju iespējami lielo skaitu ASV, paziņojumā par procedūras sākšanu saskaņā ar pamatregulas 27. pantu tika paredzēta atlase. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā eksportētāju/ražotāju iespējami lielo skaitu ASV, paziņojumā par procedūras sākšanu saskaņā ar pamatregulas 27. pantu tika paredzēta atlase.

| (8) | Lai Komisija varētu izlemt, vai atlase ir nepieciešama, un, ja ir, veidot izlasi, ASV eksportētāji/ražotāji tika aicināti par sevi paziņot Komisijai 15 dienu laikā no izmeklēšanas sākšanas dienas un atbilstoši paziņojumam par procedūras sākšanu sniegt pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar bioetanolu periodā no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). |
| --- | --- |

(8)

Lai Komisija varētu izlemt, vai atlase ir nepieciešama, un, ja ir, veidot izlasi, ASV eksportētāji/ražotāji tika aicināti par sevi paziņot Komisijai 15 dienu laikā no izmeklēšanas sākšanas dienas un atbilstoši paziņojumam par procedūras sākšanu sniegt pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar bioetanolu periodā no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”).

| (9) | Lai izveidotu reprezentatīvu izlasi, notika arī apspriedes ar attiecīgajām ASV iestādēm. |
| --- | --- |

(9)

Lai izveidotu reprezentatīvu izlasi, notika arī apspriedes ar attiecīgajām ASV iestādēm.

| (10) | Pieteicās vairāk nekā 60 uzņēmumu, kas sniedza prasīto informāciju noteiktajā 15 dienu termiņā. |
| --- | --- |

(10)

Pieteicās vairāk nekā 60 uzņēmumu, kas sniedza prasīto informāciju noteiktajā 15 dienu termiņā.

| (11) | Saskaņā ar pamatregulas 27. pantu Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz vislielāko reprezentatīvo bioetanola eksporta apjomu uz Savienību, kuru atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. Šādi izveidotajā izlasē bija iekļauti pieci bioetanola ražotāji un viens tirgotājs. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar pamatregulas 27. pantu Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz vislielāko reprezentatīvo bioetanola eksporta apjomu uz Savienību, kuru atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. Šādi izveidotajā izlasē bija iekļauti pieci bioetanola ražotāji un viens tirgotājs.

| (12) | Izmeklēšanā arī tika noskaidrots, ka, lai gan eksportētāji saņemtajā atlases anketā norādīja eksportu uz Savienību, neviens no atlasītajiem ražotājiem neeksportē bioetanolu tieši uz Savienības tirgu, bet pārdod to nesaistītiem maisījumu izgatavotājiem/tirgotājiem ASV, kuri pēc tam to sajauc ar benzīnu un pārdod tālāk. Lai norādītu, kāds ir to eksports uz Savienību, ražotāji atsaucās galvenokārt uz datiem, ko tie bija saņēmuši no nesaistīto maisījumu izgatavotāju/tirgotāju klientiem. |
| --- | --- |

(12)

Izmeklēšanā arī tika noskaidrots, ka, lai gan eksportētāji saņemtajā atlases anketā norādīja eksportu uz Savienību, neviens no atlasītajiem ražotājiem neeksportē bioetanolu tieši uz Savienības tirgu, bet pārdod to nesaistītiem maisījumu izgatavotājiem/tirgotājiem ASV, kuri pēc tam to sajauc ar benzīnu un pārdod tālāk. Lai norādītu, kāds ir to eksports uz Savienību, ražotāji atsaucās galvenokārt uz datiem, ko tie bija saņēmuši no nesaistīto maisījumu izgatavotāju/tirgotāju klientiem.

| (13) | Šajā saistībā jānorāda, ka ASV iestāžu sniegtā informācija parādīja, ka galvenā subsīdiju shēma bija izdevīga attiecībā uz visu bioetanolu, kas pārdots Amerikas Savienotajās Valstīs un eksportēts no tām, jo īpaši tā maisījumos ar benzīnu. Bioetanola subsidēšanu ASV izraisīja tieši jaukšanas darbība un ar nodokli apliekamā maisījuma pārdošana. Šajā gadījumā tika konstatēts, ka galveno subsīdiju, kas identificēta ASV, pieprasīja un saņēma maisījumu izgatavotāji. Atlasītie uzņēmumi bija galvenokārt bioetanola ražotāji, kuri izgatavoja bioetanola maisījumus tikai nelielos apjomos, un tirgotāji/maisījumu izgatavotāji, kas savu produkciju eksportēja arī uz Savienību, saņēma galveno subsīdiju, pamatojoties uz to, ka to izgatavotie maisījumi satur bioetanolu. Tādēļ izlase, kurā pārsvarā ir bioetanola ražotāji, kas tieši uz Savienību neeksportē un bioetanola un degvielas maisījumus pamatā neizgatavo, nebija ticama, lai šajā gadījumā noskaidrotu subsidēšanas līmeni. |
| --- | --- |

(13)

Šajā saistībā jānorāda, ka ASV iestāžu sniegtā informācija parādīja, ka galvenā subsīdiju shēma bija izdevīga attiecībā uz visu bioetanolu, kas pārdots Amerikas Savienotajās Valstīs un eksportēts no tām, jo īpaši tā maisījumos ar benzīnu. Bioetanola subsidēšanu ASV izraisīja tieši jaukšanas darbība un ar nodokli apliekamā maisījuma pārdošana. Šajā gadījumā tika konstatēts, ka galveno subsīdiju, kas identificēta ASV, pieprasīja un saņēma maisījumu izgatavotāji. Atlasītie uzņēmumi bija galvenokārt bioetanola ražotāji, kuri izgatavoja bioetanola maisījumus tikai nelielos apjomos, un tirgotāji/maisījumu izgatavotāji, kas savu produkciju eksportēja arī uz Savienību, saņēma galveno subsīdiju, pamatojoties uz to, ka to izgatavotie maisījumi satur bioetanolu. Tādēļ izlase, kurā pārsvarā ir bioetanola ražotāji, kas tieši uz Savienību neeksportē un bioetanola un degvielas maisījumus pamatā neizgatavo, nebija ticama, lai šajā gadījumā noskaidrotu subsidēšanas līmeni.

1.2.1.   Savienības ražotāju atlase

| (14) | Ņemot vērā Savienības ražotāju iespējami lielo skaitu, saskaņā ar pamatregulas 27. pantu paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase. |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā Savienības ražotāju iespējami lielo skaitu, saskaņā ar pamatregulas 27. pantu paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase.

| (15) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir izveidojusi Savienības ražotāju pagaidu izlasi. No 19 Savienības ražotājiem, kas bija zināmi pirms izmeklēšanas sākšanas, šajā izlasē iekļāva piecus uzņēmumus un grupas. Izlasi izveidoja, pamatojoties uz bioetanola produkcijas apjomu izmeklēšanas periodā un zināmo ražotāju atrašanās vietu. Šī izlase sasniedza 48 % no kopējā lēstā Savienības produkcijas apjoma izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(15)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir izveidojusi Savienības ražotāju pagaidu izlasi. No 19 Savienības ražotājiem, kas bija zināmi pirms izmeklēšanas sākšanas, šajā izlasē iekļāva piecus uzņēmumus un grupas. Izlasi izveidoja, pamatojoties uz bioetanola produkcijas apjomu izmeklēšanas periodā un zināmo ražotāju atrašanās vietu. Šī izlase sasniedza 48 % no kopējā lēstā Savienības produkcijas apjoma izmeklēšanas periodā.

| (16) | Tomēr izmeklēšanā tika noskaidrots, ka izlasē iekļautās grupas sastāv no vairākiem lieliem uzņēmumiem vai atsevišķiem saimnieciskās darbības veicējiem, kas ražo līdzīgu ražojumu. Šajā gadījumā tas nozīmē, ka būtu bijis jāpārbauda trīspadsmit uzņēmumi. Tādējādi nebija iespējams tos visus pārbaudīt, ņemot vērā izmeklēšanai atvēlēto laiku. Tika nolēmts atkārtoti pārbaudīt datus, kas bija pieejami sākotnējai izlasei. Šīs pārbaudes laikā tika secināts, ka par izlasei jāizmanto vislielākie individuālie uzņēmumi, nevis ražotāju grupas, ievērojot arī atlasīto ražotāju noteiktu ģeogrāfisko izplatību. |
| --- | --- |

(16)

Tomēr izmeklēšanā tika noskaidrots, ka izlasē iekļautās grupas sastāv no vairākiem lieliem uzņēmumiem vai atsevišķiem saimnieciskās darbības veicējiem, kas ražo līdzīgu ražojumu. Šajā gadījumā tas nozīmē, ka būtu bijis jāpārbauda trīspadsmit uzņēmumi. Tādējādi nebija iespējams tos visus pārbaudīt, ņemot vērā izmeklēšanai atvēlēto laiku. Tika nolēmts atkārtoti pārbaudīt datus, kas bija pieejami sākotnējai izlasei. Šīs pārbaudes laikā tika secināts, ka par izlasei jāizmanto vislielākie individuālie uzņēmumi, nevis ražotāju grupas, ievērojot arī atlasīto ražotāju noteiktu ģeogrāfisko izplatību.

| (17) | Tādējādi beigās tika izveidota galīga izlase, kurā iekļauti seši individuāli ražotāji, kas izvēlēti, pamatojoties uz reprezentativitāti pēc bioetanola produkcijas un pārdošanas apjoma izmeklēšanas periodā un ražotāja ģeogrāfiskās atrašanās vietas. Minētie ražotāji pārstāv 36 % no kopējā lēstā Savienības produkcijas apjoma un 44 % no kopējā produkcijas apjoma, par ko paziņojuši uzņēmumi, kuri iesniedza datus izlases veidošanai. Šī izlase tika uzskatīta par reprezentatīvu attiecībā uz Savienības rūpniecības nozari. |
| --- | --- |

(17)

Tādējādi beigās tika izveidota galīga izlase, kurā iekļauti seši individuāli ražotāji, kas izvēlēti, pamatojoties uz reprezentativitāti pēc bioetanola produkcijas un pārdošanas apjoma izmeklēšanas periodā un ražotāja ģeogrāfiskās atrašanās vietas. Minētie ražotāji pārstāv 36 % no kopējā lēstā Savienības produkcijas apjoma un 44 % no kopējā produkcijas apjoma, par ko paziņojuši uzņēmumi, kuri iesniedza datus izlases veidošanai. Šī izlase tika uzskatīta par reprezentatīvu attiecībā uz Savienības rūpniecības nozari.

| (18) | Ieinteresētajām personām tika dota iespēja iesniegt piezīmes par izveidotās izlases atbilstību. |
| --- | --- |

(18)

Ieinteresētajām personām tika dota iespēja iesniegt piezīmes par izveidotās izlases atbilstību.

| (19) | Dažas personas apgalvoja, ka izlase nav tik reprezentatīva kā sākotnējā izlase, kurā bija iekļautas uzņēmumu grupas. Tās uzskatīja, ka objektīvu analīzi par situāciju Savienības ražošanas nozarē var veikt tikai tad, ja izlasē tiek iekļauti visi uzņēmumi, kas ir grupu daļa. Šīs personas jo īpaši apgalvoja, ka izmaksas un ieņēmumi varētu tikt saistīti ar konkrētiem grupas uzņēmumiem, kuros nav veikti apmeklējumi, un tādējādi tie var nebūt iekļauti kaitējuma analīzē. |
| --- | --- |

(19)

Dažas personas apgalvoja, ka izlase nav tik reprezentatīva kā sākotnējā izlase, kurā bija iekļautas uzņēmumu grupas. Tās uzskatīja, ka objektīvu analīzi par situāciju Savienības ražošanas nozarē var veikt tikai tad, ja izlasē tiek iekļauti visi uzņēmumi, kas ir grupu daļa. Šīs personas jo īpaši apgalvoja, ka izmaksas un ieņēmumi varētu tikt saistīti ar konkrētiem grupas uzņēmumiem, kuros nav veikti apmeklējumi, un tādējādi tie var nebūt iekļauti kaitējuma analīzē.

| (20) | Šajā saistībā jānorāda, ka Komisija nolūkā pārliecināties, vai visas izmaksas un ieņēmumi, ar ko saistīta atlasīto uzņēmumu ražošanu un pārdošanu, ir pilnībā un pareizi atspoguļoti kaitējuma analīzē, pienācīgi izskatīja un pārbaudīja datus, ko sniedza visi neatlasītie uzņēmumi un jo īpaši uzņēmumi, kuri pieder pie grupām. Turklāt seši galīgi atlasītie ražotāji pārstāvēja 36 % no kopējā lēstā Savienības ražošanas apjoma, un šo īpatsvaru uzskatīja par reprezentatīvu pamatregulas 27. panta mērķiem. |
| --- | --- |

(20)

Šajā saistībā jānorāda, ka Komisija nolūkā pārliecināties, vai visas izmaksas un ieņēmumi, ar ko saistīta atlasīto uzņēmumu ražošanu un pārdošanu, ir pilnībā un pareizi atspoguļoti kaitējuma analīzē, pienācīgi izskatīja un pārbaudīja datus, ko sniedza visi neatlasītie uzņēmumi un jo īpaši uzņēmumi, kuri pieder pie grupām. Turklāt seši galīgi atlasītie ražotāji pārstāvēja 36 % no kopējā lēstā Savienības ražošanas apjoma, un šo īpatsvaru uzskatīja par reprezentatīvu pamatregulas 27. panta mērķiem.

| (21) | Dažas personas apstrīdēja to Savienības ražotāju iekļaušanu izlasē, kuri ir savas darbības sākumposmā. Tās arī apgalvoja, ka izlasē nevajadzēja iekļaut uzņēmumu, kam 2011. gadā bija ievērojama rezerves jauda un kas atrodas dalībvalstī, kura nav īstenojusi Atjaunojamo energoresursu direktīvu (AED). Personas piebilda, ka tad, ja šie uzņēmumi tomēr tiktu iekļauti izlasē, Komisijai vajadzētu koriģēt to datus, lai ņemtu vērā šos izņēmuma apstākļus. |
| --- | --- |

(21)

Dažas personas apstrīdēja to Savienības ražotāju iekļaušanu izlasē, kuri ir savas darbības sākumposmā. Tās arī apgalvoja, ka izlasē nevajadzēja iekļaut uzņēmumu, kam 2011. gadā bija ievērojama rezerves jauda un kas atrodas dalībvalstī, kura nav īstenojusi Atjaunojamo energoresursu direktīvu (AED). Personas piebilda, ka tad, ja šie uzņēmumi tomēr tiktu iekļauti izlasē, Komisijai vajadzētu koriģēt to datus, lai ņemtu vērā šos izņēmuma apstākļus.

| (22) | Tiek uzskatīts, ka tas, ka uzņēmumi ir nesen sākuši vai atsākuši darbību, neliedz tos iekļaut izlasē. Šādu uzņēmumu iekļaušana izlasē nav pretrunā pamatregulas 27. pantā noteiktajiem izlases veidošanas kritērijiem. Attiecībā uz to datu koriģēšanu personas neminēja konkrētu iemeslu vai pierādījumus sava apgalvojuma pamatošanai un nenorādīja, uz kāda pamata būtu veicama šāda koriģēšana. Turklāt izmeklēšanā netika konstatētas izmaksas, piemēram, paātrināta nolietojuma izmaksas, kas būtu jākoriģē, lai izlabotu jebkādu novirzi, kas radusies sakarā ar uzņēmuma darbības sākšanu. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(22)

Tiek uzskatīts, ka tas, ka uzņēmumi ir nesen sākuši vai atsākuši darbību, neliedz tos iekļaut izlasē. Šādu uzņēmumu iekļaušana izlasē nav pretrunā pamatregulas 27. pantā noteiktajiem izlases veidošanas kritērijiem. Attiecībā uz to datu koriģēšanu personas neminēja konkrētu iemeslu vai pierādījumus sava apgalvojuma pamatošanai un nenorādīja, uz kāda pamata būtu veicama šāda koriģēšana. Turklāt izmeklēšanā netika konstatētas izmaksas, piemēram, paātrināta nolietojuma izmaksas, kas būtu jākoriģē, lai izlabotu jebkādu novirzi, kas radusies sakarā ar uzņēmuma darbības sākšanu. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

| (23) | Dažas personas arī apstrīdēja to, ka no izlases ir izslēgts viens uzņēmums, kas tika provizoriski atlasīts un atrodas dalībvalstī, kurā ir augsts bioetanola patēriņš un ražošanas apjoms. Tās apgalvoja, ka šā uzņēmuma darbības rādītāji ir īpaši labi un ka tieši tāpēc tas tika izslēgts no izlases. Tās arī norādīja, ka izlases veidošanas mērķis bija kaitējuma konstatēšana. Kā norādīja minētās personas, Komisijai būtu vajadzējis nosūtīt tā dēvētās minianketas visiem ražotājiem, lai savāktu izlases veidošanai atbilstošus datus. Šajā saistībā jānorāda, ka attiecīgais uzņēmums informēja Komisiju, ka tas vairs nevar tikt iekļauts izlasē. Attiecībā uz minianketu nosūtīšanu jānorāda, ka pirms izlases veidošanas Komisija nolūkā savākt izlasei vajadzīgos attiecīgos datus, pieprasīja informāciju no visiem zināmajiem iesaistītajiem Savienības ražotājiem. Minētie apgalvojumi tāpēc tika noraidīti. |
| --- | --- |

(23)

Dažas personas arī apstrīdēja to, ka no izlases ir izslēgts viens uzņēmums, kas tika provizoriski atlasīts un atrodas dalībvalstī, kurā ir augsts bioetanola patēriņš un ražošanas apjoms. Tās apgalvoja, ka šā uzņēmuma darbības rādītāji ir īpaši labi un ka tieši tāpēc tas tika izslēgts no izlases. Tās arī norādīja, ka izlases veidošanas mērķis bija kaitējuma konstatēšana. Kā norādīja minētās personas, Komisijai būtu vajadzējis nosūtīt tā dēvētās minianketas visiem ražotājiem, lai savāktu izlases veidošanai atbilstošus datus. Šajā saistībā jānorāda, ka attiecīgais uzņēmums informēja Komisiju, ka tas vairs nevar tikt iekļauts izlasē. Attiecībā uz minianketu nosūtīšanu jānorāda, ka pirms izlases veidošanas Komisija nolūkā savākt izlasei vajadzīgos attiecīgos datus, pieprasīja informāciju no visiem zināmajiem iesaistītajiem Savienības ražotājiem. Minētie apgalvojumi tāpēc tika noraidīti.

| (24) | Visbeidzot, tika apgalvots, ka izlasē vajadzēja iekļaut uzņēmumus, kas ražo bioetanolu no cukurbietēm, jo ražošana no šīs izejvielas var būt daudz rentablāka nekā, piemēram, no kviešiem. Lai gan šis apgalvojums netika pamatots, pieejamā informācija rāda, ka no cukurbietēm ražots bioetanols veido tikai nelielu īpatsvaru no visas bioetanola produkcijas Savienībā, proti, 2011. gadā tas bija aptuveni 12 %, un ka divi no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem daļēji izmanto cukurbietes kā izejvielu bioetanola ražošanā. Šis apgalvojums tāpēc tika noraidīts. |
| --- | --- |

(24)

Visbeidzot, tika apgalvots, ka izlasē vajadzēja iekļaut uzņēmumus, kas ražo bioetanolu no cukurbietēm, jo ražošana no šīs izejvielas var būt daudz rentablāka nekā, piemēram, no kviešiem. Lai gan šis apgalvojums netika pamatots, pieejamā informācija rāda, ka no cukurbietēm ražots bioetanols veido tikai nelielu īpatsvaru no visas bioetanola produkcijas Savienībā, proti, 2011. gadā tas bija aptuveni 12 %, un ka divi no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem daļēji izmanto cukurbietes kā izejvielu bioetanola ražošanā. Šis apgalvojums tāpēc tika noraidīts.

1.2.2.   Nesaistīto importētāju atlase

| (25) | Ņemot vērā procedūrā iesaistīto importētāju iespējami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu saskaņā ar pamatregulas 27. pantu tika paredzēta importētāju atlase. |
| --- | --- |

(25)

Ņemot vērā procedūrā iesaistīto importētāju iespējami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu saskaņā ar pamatregulas 27. pantu tika paredzēta importētāju atlase.

| (26) | Paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā tikai trīs importētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Tā kā to importētāju skaits, kuri sadarbojās, bija neliels, atlasi neuzskatīja par nepieciešamu. |
| --- | --- |

(26)

Paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā tikai trīs importētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Tā kā to importētāju skaits, kuri sadarbojās, bija neliels, atlasi neuzskatīja par nepieciešamu.

1.2.3.   Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes

| (27) | Komisija nosūtīja anketas visām zināmajām iesaistītajām personām. Tādējādi anketas tika nosūtītas ASV iestādēm, atlasītajiem ASV eksportētājiem/ražotājiem, atlasītajiem Savienības ražotājiem, trim Savienības nesaistītajiem importētājiem, kas sadarbojās, un visiem zināmajiem iesaistītajiem lietotājiem. |
| --- | --- |

(27)

Komisija nosūtīja anketas visām zināmajām iesaistītajām personām. Tādējādi anketas tika nosūtītas ASV iestādēm, atlasītajiem ASV eksportētājiem/ražotājiem, atlasītajiem Savienības ražotājiem, trim Savienības nesaistītajiem importētājiem, kas sadarbojās, un visiem zināmajiem iesaistītajiem lietotājiem.

| (28) | Atbildes tika saņemtas no ASV iestādēm, izlasē iekļautajiem ASV eksportētājiem/ražotājiem, atlasītajiem Savienības ražotājiem, diviem nesaistītajiem importētājiem un četriem lietotājiem. |
| --- | --- |

(28)

Atbildes tika saņemtas no ASV iestādēm, izlasē iekļautajiem ASV eksportētājiem/ražotājiem, atlasītajiem Savienības ražotājiem, diviem nesaistītajiem importētājiem un četriem lietotājiem.

| (29) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu ieinteresēto personu sniegto informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai konstatētu subsidēšanu, tās nodarīto kaitējumu un Savienības intereses. |
| --- | --- |

(29)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu ieinteresēto personu sniegto informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai konstatētu subsidēšanu, tās nodarīto kaitējumu un Savienības intereses.

| (30) | Pārbaudes apmeklējumi notika šādās ASV iestādēs:

  ASV federālās iestādes







  — | Lauksaimniecības ministrija |
| --- | --- | --- |

(30)

Pārbaudes apmeklējumi notika šādās ASV iestādēs:

ASV federālās iestādes

—

Lauksaimniecības ministrija

| — | Tirdzniecības ministrija |
| --- | --- |

—

Tirdzniecības ministrija

| — | Enerģētikas ministrija |
| --- | --- |

—

Enerģētikas ministrija

| — | Finanšu ministrija |
| --- | --- |

—

Finanšu ministrija

| — | Starptautiskās tirdzniecības administrācija |
| --- | --- |

—

Starptautiskās tirdzniecības administrācija

| — | Amerikas Savienoto Valstu Tirdzniecības pārstāvniecība |
| --- | --- |

—

Amerikas Savienoto Valstu Tirdzniecības pārstāvniecība

| (31) | Pārbaudes apmeklējumi arī notika šādu uzņēmumu telpās: | ASV eksportētāji/ražotāji







  — | CHS Inc, Inver Grove Heights, Minnesota |
| --- | --- | --- | --- |

(31)

Pārbaudes apmeklējumi arī notika šādu uzņēmumu telpās:

ASV eksportētāji/ražotāji

—

CHS Inc, Inver Grove Heights, Minnesota

| — | Marquis Energy LLC, Hennepin, Illinois |
| --- | --- |

—

Marquis Energy LLC, Hennepin, Illinois

| — | Patriot Renewable Fuels LLC, Annawan, Illinois |
| --- | --- |

—

Patriot Renewable Fuels LLC, Annawan, Illinois

| — | Plymouth Energy Company LLC, Merrill, Iowa |
| --- | --- |

—

Plymouth Energy Company LLC, Merrill, Iowa

| — | POET LLC, Sioux Falls, South Dakota |
| --- | --- |

—

POET LLC, Sioux Falls, South Dakota

| — | Valero Renewable Fuels Company LLC, San Antonio, Texas |
| --- | --- |

—

Valero Renewable Fuels Company LLC, San Antonio, Texas

| | Savienības ražotāji







  — | Abengoa Energy Netherlands B.V., Rotterdam, Nīderlande |
| --- | --- | --- |

Savienības ražotāji

—

Abengoa Energy Netherlands B.V., Rotterdam, Nīderlande

| — | BioWanze, S.A., Wanze, Beļģija |
| --- | --- |

—

BioWanze, S.A., Wanze, Beļģija

| — | Crop Energies Bioethanol GmbH, Mannheim, Vācija |
| --- | --- |

—

Crop Energies Bioethanol GmbH, Mannheim, Vācija

| — | Ensus, Yarm, Apvienotā Karaliste |
| --- | --- |

—

Ensus, Yarm, Apvienotā Karaliste

| — | Lantmännen Energi / Agroetanol, Norrkoping, Zviedrija |
| --- | --- |

—

Lantmännen Energi / Agroetanol, Norrkoping, Zviedrija

| — | Tereos BENP, Lillebonne, Francija |
| --- | --- |

—

Tereos BENP, Lillebonne, Francija

| | Nesaistītie importētāji Savienībā







  — | Shell Trading Rotterdam B.V., Rotterdam, Nīderlande |
| --- | --- | --- |

Nesaistītie importētāji Savienībā

—

Shell Trading Rotterdam B.V., Rotterdam, Nīderlande

| — | Greenergy Fuels Limited, London, Apvienotā Karaliste |
| --- | --- |

—

Greenergy Fuels Limited, London, Apvienotā Karaliste

| | Lietotāji Savienībā







  — | Shell Nederland Verkoopmaatschappij B.V., Rotterdam, Nīderlande |
| --- | --- | --- |

Lietotāji Savienībā

—

Shell Nederland Verkoopmaatschappij B.V., Rotterdam, Nīderlande

1.3.   IZMEKLĒŠANAS PERIODS

| (32) | Subsidēšanas un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz periodu no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim. Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz periodu no 2008. gada janvāra līdz IP beigām (turpmāk “attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(32)

Subsidēšanas un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz periodu no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim. Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz periodu no 2008. gada janvāra līdz IP beigām (turpmāk “attiecīgais periods”).

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS

| (33) | Attiecīgais ražojums ir bioetanols, reizēm dēvēts par “degvielas etanolu”, t. i., etilspirts, kuru ražo no lauksaimniecības produktiem, denaturēts vai nedenaturēts, izņemot tādus ražojumus, kuros, nosakot atbilstīgi standartam EN 15376, ūdens sastāvs pārsniedz 0,3 % (m/m), kā arī etilspirts, ko ražo no lauksaimniecības produktiem, kas atrodams benzīna maisījumos ar etilspirta saturu virs 10 % (v/v), kā izcelsme ir ASV un ko patlaban klasificē ar KN kodiem ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 11, ex 2710 12 15, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 un ex 3824 90 97. |
| --- | --- |

(33)

Attiecīgais ražojums ir bioetanols, reizēm dēvēts par “degvielas etanolu”, t. i., etilspirts, kuru ražo no lauksaimniecības produktiem, denaturēts vai nedenaturēts, izņemot tādus ražojumus, kuros, nosakot atbilstīgi standartam EN 15376, ūdens sastāvs pārsniedz 0,3 % (m/m), kā arī etilspirts, ko ražo no lauksaimniecības produktiem, kas atrodams benzīna maisījumos ar etilspirta saturu virs 10 % (v/v), kā izcelsme ir ASV un ko patlaban klasificē ar KN kodiem ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 11, ex 2710 12 15, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 un ex 3824 90 97.

| (34) | Bioetanolu var ražot no dažādām lauksaimniecības izejvielām, piemēram, cukurniedrēm, cukurbietēm, kartupeļiem, manioka un kukurūzas. ASV bioetanolu nošķir pēc tā ražošanā izmantotām dažādām izejvielām, kā aprakstīts turpmāk:






  (a) | parastā biodegviela (galvenā ražošanas izejviela ir kukurūza, un to parasti dēvē par “kukurūzas etanolu”), ko definē kā atjaunojamu degvielu, kuru iegūst no kukurūzas cietes, kas izgatavota ražotnēs, kuru būvniecība sākta pēc attiecīgā tiesību akta spēkā stāšanās dienas (2007. gada 19. decembra), un kuru izmantošanā siltumnīcefekta gāzu emisijas (SEG) nākotnē jāsamazina par 20 % salīdzinājumā ar benzīna un dīzeļdegvielas SEG emisiju pamatlīmeni visā dzīves ciklā; |
| --- | --- | --- |

(34)

Bioetanolu var ražot no dažādām lauksaimniecības izejvielām, piemēram, cukurniedrēm, cukurbietēm, kartupeļiem, manioka un kukurūzas. ASV bioetanolu nošķir pēc tā ražošanā izmantotām dažādām izejvielām, kā aprakstīts turpmāk:

(a)

parastā biodegviela (galvenā ražošanas izejviela ir kukurūza, un to parasti dēvē par “kukurūzas etanolu”), ko definē kā atjaunojamu degvielu, kuru iegūst no kukurūzas cietes, kas izgatavota ražotnēs, kuru būvniecība sākta pēc attiecīgā tiesību akta spēkā stāšanās dienas (2007. gada 19. decembra), un kuru izmantošanā siltumnīcefekta gāzu emisijas (SEG) nākotnē jāsamazina par 20 % salīdzinājumā ar benzīna un dīzeļdegvielas SEG emisiju pamatlīmeni visā dzīves ciklā;

| (b) | uzlabotā biodegviela, ko definē kā atjaunojamu degvielu, izņemot etanolu, kurš ražots no kukurūzas cietes, kas iegūta no atjaunojamas biomasas, un kura SEG emisijas visā dzīves ciklā atbilstoši Enerģētikas politikas likuma (Energy Policy Act ((EPA)) administratora noteikto ir vismaz par 50 % mazākas nekā SEG emisiju pamatlīmenis. Šis jēdziens ietver “celulozes biodegvielu”, piemēram, bioetanolu, un “dīzeļdegvielu uz biomasas bāzes”. Likuma normas par uzlaboto biodegvielas veidu attiecas arī uz celulozes biodegvielu, dīzeļdegvielu uz biomasas bāzes un nediferencētu uzlabotu biodegvielu. |
| --- | --- |

(b)

uzlabotā biodegviela, ko definē kā atjaunojamu degvielu, izņemot etanolu, kurš ražots no kukurūzas cietes, kas iegūta no atjaunojamas biomasas, un kura SEG emisijas visā dzīves ciklā atbilstoši Enerģētikas politikas likuma (Energy Policy Act ((EPA)) administratora noteikto ir vismaz par 50 % mazākas nekā SEG emisiju pamatlīmenis. Šis jēdziens ietver “celulozes biodegvielu”, piemēram, bioetanolu, un “dīzeļdegvielu uz biomasas bāzes”. Likuma normas par uzlaboto biodegvielas veidu attiecas arī uz celulozes biodegvielu, dīzeļdegvielu uz biomasas bāzes un nediferencētu uzlabotu biodegvielu.

| (35) | Celulozes biodegvielu (5) konkrētāk definē kā atjaunojamu degvielu, ko iegūst no jebkuras celulozes, hemicelulozes vai lignīna, kuru savukārt iegūst no atjaunojamas biomasas un kura SEG emisijas visā dzīves ciklā, kā noteikusi par Enerģētikas politikas likuma (EPA) īstenošanu atbildīgā iestāde, ir vismaz par 60 % mazākas nekā SEG emisiju pamatlīmenis dzīves ciklā. Celulozes biodegviela ietver bioetanolu. Notiek izpēte un izmēģinājuma projekti, ko pārsvarā atbalsta ASV Federālā valdība, saistībā ar uzlabotas biodegvielas ražošanu un konkrētāk celulozes bioetanola ražošanu, kuru ražo no lauksaimniecības un mežsaimniecības atkritumiem. Kā norādīja ASV amatpersonas un saskaņā ar publiski pieejamiem datiem (6), šā veida biodīzeļdegvielas produkcijas apjoms 2014. gadā sasniegs aptuveni 4 miljardus litru un līdz 2021. gadam — vairāk nekā 50 miljardus litru. Izmeklēšanas periodā celulozes bioetanola ražošanas apjomi bija nelieli. |
| --- | --- |

(35)

Celulozes biodegvielu (5) konkrētāk definē kā atjaunojamu degvielu, ko iegūst no jebkuras celulozes, hemicelulozes vai lignīna, kuru savukārt iegūst no atjaunojamas biomasas un kura SEG emisijas visā dzīves ciklā, kā noteikusi par Enerģētikas politikas likuma (EPA) īstenošanu atbildīgā iestāde, ir vismaz par 60 % mazākas nekā SEG emisiju pamatlīmenis dzīves ciklā. Celulozes biodegviela ietver bioetanolu. Notiek izpēte un izmēģinājuma projekti, ko pārsvarā atbalsta ASV Federālā valdība, saistībā ar uzlabotas biodegvielas ražošanu un konkrētāk celulozes bioetanola ražošanu, kuru ražo no lauksaimniecības un mežsaimniecības atkritumiem. Kā norādīja ASV amatpersonas un saskaņā ar publiski pieejamiem datiem (6), šā veida biodīzeļdegvielas produkcijas apjoms 2014. gadā sasniegs aptuveni 4 miljardus litru un līdz 2021. gadam — vairāk nekā 50 miljardus litru. Izmeklēšanas periodā celulozes bioetanola ražošanas apjomi bija nelieli.

| (36) | Izmeklēšanas periodā un līdz šim galvenā izejviela ASV ir bijusi kukurūza, savukārt Savienībā — kvieši. |
| --- | --- |

(36)

Izmeklēšanas periodā un līdz šim galvenā izejviela ASV ir bijusi kukurūza, savukārt Savienībā — kvieši.

| (37) | Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka bioetanolu pārdod pārsvarā tīrā veidā maisījumu izgatavotājiem/tirgotājiem, kas to sajauc (7) ar benzīnu, jo īpaši lai iegūtu augsta līmeņa maisījumus, ko eksportē vai pārdod vietējā tirgū tālākai sajaukšanai un patēriņam. Jaukšana nav ļoti sarežģīta darbība, un to var veikt, sajaucot produktus īpašās tvertnēs un vēlamās procentuālās daļās pievienojot bioetanolu un benzīnu. |
| --- | --- |

(37)

Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka bioetanolu pārdod pārsvarā tīrā veidā maisījumu izgatavotājiem/tirgotājiem, kas to sajauc (7) ar benzīnu, jo īpaši lai iegūtu augsta līmeņa maisījumus, ko eksportē vai pārdod vietējā tirgū tālākai sajaukšanai un patēriņam. Jaukšana nav ļoti sarežģīta darbība, un to var veikt, sajaucot produktus īpašās tvertnēs un vēlamās procentuālās daļās pievienojot bioetanolu un benzīnu.

| (38) | Lai identificētu dažādos bioetanola un bioetanola maisījumu veidus, ko izmanto visā pasaulē, etanola degvielas maisījumus apzīmē ar burtu “E” un ciparu, kas norāda etanola degvielas procentuālo saturu maisījumā no kopējā tilpuma. Piemēram, E85 nozīmē, ka tā sastāvā ir 85 % bezūdens etanola un 15 % benzīna. Maisījumi ar zemu etanola saturu, sākot no E5 līdz E25, ir zināmi arī kā gazohols, lai gan starptautiski jēdziens “gazohols” visbiežāk tiek lietots attiecībā uz E10 maisījumu. E10 vai zemākas pakāpes maisījumi līdz 2011. gadam ir izmantoti vairāk nekā divdesmit valstīs visā pasaulē, visvairāk — ASV, kur gandrīz viss 2010. gadā mazumtirdzniecībā pārdotais benzīns bija sajaukts ar 10 % etanola. |
| --- | --- |

(38)

Lai identificētu dažādos bioetanola un bioetanola maisījumu veidus, ko izmanto visā pasaulē, etanola degvielas maisījumus apzīmē ar burtu “E” un ciparu, kas norāda etanola degvielas procentuālo saturu maisījumā no kopējā tilpuma. Piemēram, E85 nozīmē, ka tā sastāvā ir 85 % bezūdens etanola un 15 % benzīna. Maisījumi ar zemu etanola saturu, sākot no E5 līdz E25, ir zināmi arī kā gazohols, lai gan starptautiski jēdziens “gazohols” visbiežāk tiek lietots attiecībā uz E10 maisījumu. E10 vai zemākas pakāpes maisījumi līdz 2011. gadam ir izmantoti vairāk nekā divdesmit valstīs visā pasaulē, visvairāk — ASV, kur gandrīz viss 2010. gadā mazumtirdzniecībā pārdotais benzīns bija sajaukts ar 10 % etanola.

| (39) | Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka visu veidu bioetanolu uzskata par biodegvielu saskaņā ar pašreizējo Valsts Atjaunojamās degvielas standartu programmu (RFS1), kas izveidota atbilstoši 2005. gada Enerģētikas politikas likumam (Energy Policy Act of 2005), ar kuru tika grozīts Tīra gaisa likums (United States Clean Air Act), ieviešot pirmo atjaunojamās degvielas valsts standartu. Lai šo programmu izstrādātu un īstenotu, ASV Kongress noteica ASV Vides aizsardzības aģentūrai (EPA) pienākumu sadarboties ar ASV Enerģētikas ministriju, ASV Lauksaimniecības ministriju un ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(39)

Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka visu veidu bioetanolu uzskata par biodegvielu saskaņā ar pašreizējo Valsts Atjaunojamās degvielas standartu programmu (RFS1), kas izveidota atbilstoši 2005. gada Enerģētikas politikas likumam (Energy Policy Act of 2005), ar kuru tika grozīts Tīra gaisa likums (United States Clean Air Act), ieviešot pirmo atjaunojamās degvielas valsts standartu. Lai šo programmu izstrādātu un īstenotu, ASV Kongress noteica ASV Vides aizsardzības aģentūrai (EPA) pienākumu sadarboties ar ASV Enerģētikas ministriju, ASV Lauksaimniecības ministriju un ieinteresētajām personām.

| (40) | Vairākus gadus īstenojot bioetanola veicināšanas politiku, ASV kopš 2005. gada kļuva par pasaulē lielāko bioetanola ražotāju, saražojot 57,5 % no visas pasaules produkcijas. EPA 2009. gadā paziņoja, ka saskaņā ar Atjaunojamās degvielas standartu lielākajai daļai benzīna pārstrādātāju, importētāju un bezskābekļa maisījumu izgatavotāju būs jāaizstāj apmēram 10 % to izmantotā benzīna ar atjaunojamiem degvielas veidiem, piemēram, etanolu. Šādas prasības mērķis bija nodrošināt, ka 2009. gadā tiek saražoti vismaz 11 miljardi ASV galonu atjaunojamās degvielas, ne tikai lai izpildītu 2007. gada Enerģētiskās neatkarības un energodrošības likumā noteiktos mērķus, bet arī lai eksportētu uz citiem tirgiem. |
| --- | --- |

(40)

Vairākus gadus īstenojot bioetanola veicināšanas politiku, ASV kopš 2005. gada kļuva par pasaulē lielāko bioetanola ražotāju, saražojot 57,5 % no visas pasaules produkcijas. EPA 2009. gadā paziņoja, ka saskaņā ar Atjaunojamās degvielas standartu lielākajai daļai benzīna pārstrādātāju, importētāju un bezskābekļa maisījumu izgatavotāju būs jāaizstāj apmēram 10 % to izmantotā benzīna ar atjaunojamiem degvielas veidiem, piemēram, etanolu. Šādas prasības mērķis bija nodrošināt, ka 2009. gadā tiek saražoti vismaz 11 miljardi ASV galonu atjaunojamās degvielas, ne tikai lai izpildītu 2007. gada Enerģētiskās neatkarības un energodrošības likumā noteiktos mērķus, bet arī lai eksportētu uz citiem tirgiem.

| (41) | Saskaņā ar oficiāliem avotiem, tirgus datiem un publiski pieejamās informācijas (8) visu veidu bioetanolu un maisījumos iekļautu bioetanolu, proti, bioetanola un minerālā benzīna maisījumus, ko saražo un pārdod ASV un eksportē, uzskata par bioetanola degvielu, un tie ir daļa no tiesību aktu paketes, kas attiecas uz energoefektivitāti, atjaunojamiem energoresursiem un alternatīviem degvielas veidiem ASV. |
| --- | --- |

(41)

Saskaņā ar oficiāliem avotiem, tirgus datiem un publiski pieejamās informācijas (8) visu veidu bioetanolu un maisījumos iekļautu bioetanolu, proti, bioetanola un minerālā benzīna maisījumus, ko saražo un pārdod ASV un eksportē, uzskata par bioetanola degvielu, un tie ir daļa no tiesību aktu paketes, kas attiecas uz energoefektivitāti, atjaunojamiem energoresursiem un alternatīviem degvielas veidiem ASV.

| (42) | Ir konstatēts, ka visiem izmeklējamiem bioetanola veidiem un bioetanola maisījumiem neatkarīgi no iespējamām ražošanai izmantoto izejvielu atšķirībām vai ražošanas procesu atšķirībām ir tādas pašas vai ļoti līdzīgas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, un tos izmanto vieniem un tiem pašiem mērķiem. Attiecīgā ražojuma iespējamās atšķirības nemaina tā pamatdefinīciju, īpašības vai to, kā dažādas personas to uztver. |
| --- | --- |

(42)

Ir konstatēts, ka visiem izmeklējamiem bioetanola veidiem un bioetanola maisījumiem neatkarīgi no iespējamām ražošanai izmantoto izejvielu atšķirībām vai ražošanas procesu atšķirībām ir tādas pašas vai ļoti līdzīgas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, un tos izmanto vieniem un tiem pašiem mērķiem. Attiecīgā ražojuma iespējamās atšķirības nemaina tā pamatdefinīciju, īpašības vai to, kā dažādas personas to uztver.

| (43) | Dažas personas apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma definīcija nav skaidra, jo īpaši tāpēc, ka tā neļauj atšķirt degvielā izmantojamo bioetanolu no citiem mērķiem paredzētā bioetanola. Tās norādīja, ka tāpēc izmeklēšanā vajadzētu iekļaut visus lietojuma veidus un no visiem avotiem iegūto etanolu, tostarp sintētisko etanolu, kas konkurē ar rūpnieciski izmantojamo bioetanolu. |
| --- | --- |

(43)

Dažas personas apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma definīcija nav skaidra, jo īpaši tāpēc, ka tā neļauj atšķirt degvielā izmantojamo bioetanolu no citiem mērķiem paredzētā bioetanola. Tās norādīja, ka tāpēc izmeklēšanā vajadzētu iekļaut visus lietojuma veidus un no visiem avotiem iegūto etanolu, tostarp sintētisko etanolu, kas konkurē ar rūpnieciski izmantojamo bioetanolu.

| (44) | Kāda cita persona apgalvoja pretējo, proti, ka izmeklēšanā būtu jāiekļauj tikai degvielā izmantojamais bioetanols un ka rūpnieciski izmantojamais bioetanols tāpēc nebūtu jāņem vērā. |
| --- | --- |

(44)

Kāda cita persona apgalvoja pretējo, proti, ka izmeklēšanā būtu jāiekļauj tikai degvielā izmantojamais bioetanols un ka rūpnieciski izmantojamais bioetanols tāpēc nebūtu jāņem vērā.

| (45) | Šajā saistībā tiek norādīts, ka attiecīgais ražojums būtu jādefinē, galvenokārt pamatojoties uz tā fizikālajām, tehniskajām un ķīmiskajām pamatīpašībām, nevis lietojuma veidiem. Ražojumam, kam ir dažādi lietojuma veidi, patiešām var būt tādas pašas vai līdzīgas pamatīpašības neatkarīgi no tā turpmākās izmantošanas, un konkrētos apstākļos var būt nepieciešams padziļināt ražojuma definīcijas un ražojuma veida analīzi, ņemot vērā ražošanas nozares un tirgus specifiku. |
| --- | --- |

(45)

Šajā saistībā tiek norādīts, ka attiecīgais ražojums būtu jādefinē, galvenokārt pamatojoties uz tā fizikālajām, tehniskajām un ķīmiskajām pamatīpašībām, nevis lietojuma veidiem. Ražojumam, kam ir dažādi lietojuma veidi, patiešām var būt tādas pašas vai līdzīgas pamatīpašības neatkarīgi no tā turpmākās izmantošanas, un konkrētos apstākļos var būt nepieciešams padziļināt ražojuma definīcijas un ražojuma veida analīzi, ņemot vērā ražošanas nozares un tirgus specifiku.

| (46) | Šajā gadījumā bija skaidrs, ka paziņojumā par procedūras sākšanu nebija paredzēts ražojuma definīcijā iekļaut sintētisko etanolu. Sintētiskā etanola īpašības atšķiras no bioetanola īpašībām, un tas neatbilst iepriekš minētajiem kritērijiem, kas saistīti ar attiecīgā ražojuma definīciju. Neviens no ražotājiem, kas piedalījās šajā izmeklēšanā, nav pievērsies šā ražojuma ražošanai. Tāpēc sintētisko etanolu nevar iekļaut attiecīgā ražojuma definīcijā, un uz to neattiecas izmeklēšana. |
| --- | --- |

(46)

Šajā gadījumā bija skaidrs, ka paziņojumā par procedūras sākšanu nebija paredzēts ražojuma definīcijā iekļaut sintētisko etanolu. Sintētiskā etanola īpašības atšķiras no bioetanola īpašībām, un tas neatbilst iepriekš minētajiem kritērijiem, kas saistīti ar attiecīgā ražojuma definīciju. Neviens no ražotājiem, kas piedalījās šajā izmeklēšanā, nav pievērsies šā ražojuma ražošanai. Tāpēc sintētisko etanolu nevar iekļaut attiecīgā ražojuma definīcijā, un uz to neattiecas izmeklēšana.

| (47) | Veicot izmeklēšanu attiecībā uz ASV un Savienības uzņēmējiem, neradās jautājumi par iespējamām problēmām atšķirt bioetanolu, kas paredzēts izmantošanai degvielā, no citiem izmantošanas veidiem paredzētā bioetanola, un tāpēc nevarēja pārbaudīt attiecīgus pierādījumus. Izmeklēšanā apstiprinājās, ka subsidēšana ASV ir paredzēta degvielas bioetanolam, proti, bioetanolam, kas iekļauts degvielas maisījuma sastāvā, un izmeklēšana attiecībā uz Savienības ražotājiem bija vērsta uz bioetanolu, kas paredzēts izmantošanai degvielā, bet ne citiem lietošanas veidiem. |
| --- | --- |

(47)

Veicot izmeklēšanu attiecībā uz ASV un Savienības uzņēmējiem, neradās jautājumi par iespējamām problēmām atšķirt bioetanolu, kas paredzēts izmantošanai degvielā, no citiem izmantošanas veidiem paredzētā bioetanola, un tāpēc nevarēja pārbaudīt attiecīgus pierādījumus. Izmeklēšanā apstiprinājās, ka subsidēšana ASV ir paredzēta degvielas bioetanolam, proti, bioetanolam, kas iekļauts degvielas maisījuma sastāvā, un izmeklēšana attiecībā uz Savienības ražotājiem bija vērsta uz bioetanolu, kas paredzēts izmantošanai degvielā, bet ne citiem lietošanas veidiem.

2.2.   LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

| (48) | Tika konstatēts, ka Savienības rūpniecības nozares ražotajam bioetanolam, ko pārdod Savienības tirgū, ir līdzīgas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības kā bioetanolam, ko no ASV eksportē uz Savienību. |
| --- | --- |

(48)

Tika konstatēts, ka Savienības rūpniecības nozares ražotajam bioetanolam, ko pārdod Savienības tirgū, ir līdzīgas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības kā bioetanolam, ko no ASV eksportē uz Savienību.

| (49) | Kā aprakstīts 34. apsvērumā, bioetanolu var ražot no dažādām izejvielām. Tomēr izmeklēšanā neapstiprinājās, ka izmantotās izejvielas radītu jebkādas gatavā ražojuma atšķirības. Tika konstatēts, ka attiecīgais ražojums, ko ražo ASV un eksportē uz Savienību, ir savstarpēji aizstājams ar ražojumu, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražotāji. Turklāt nepastāv būtiskas izmantošanas veidu atšķirības un atšķirības attiecībā uz to, kā šo ražojumu uztver uzņēmēji un lietotāji tirgū. |
| --- | --- |

(49)

Kā aprakstīts 34. apsvērumā, bioetanolu var ražot no dažādām izejvielām. Tomēr izmeklēšanā neapstiprinājās, ka izmantotās izejvielas radītu jebkādas gatavā ražojuma atšķirības. Tika konstatēts, ka attiecīgais ražojums, ko ražo ASV un eksportē uz Savienību, ir savstarpēji aizstājams ar ražojumu, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražotāji. Turklāt nepastāv būtiskas izmantošanas veidu atšķirības un atšķirības attiecībā uz to, kā šo ražojumu uztver uzņēmēji un lietotāji tirgū.

| (50) | Tāpēc secina, ka bioetanols, ko ražo un pārdod Savienībā, un attiecīgais ražojums ir jāuzskata par līdzīgiem pamatregulas 2. panta c) punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(50)

Tāpēc secina, ka bioetanols, ko ražo un pārdod Savienībā, un attiecīgais ražojums ir jāuzskata par līdzīgiem pamatregulas 2. panta c) punkta nozīmē.

3.   SUBSIDĒŠANA

3.1.   IEVADS

| (51) | Pamatojoties uz sūdzībā un atbildēs uz Komisijas anketas jautājumiem ietverto informāciju, tika izvērtētas turpmāk uzskaitītās federālās shēmas, saistībā ar kurām, iespējams, notika subsīdiju piešķiršana.

  Federālās shēmas:







  a) | nodokļu kredīts par degvielas maisījumiem — akcīzes nodokļa / ienākuma nodokļa kredīti; |
| --- | --- | --- |

(51)

Pamatojoties uz sūdzībā un atbildēs uz Komisijas anketas jautājumiem ietverto informāciju, tika izvērtētas turpmāk uzskaitītās federālās shēmas, saistībā ar kurām, iespējams, notika subsīdiju piešķiršana.

Federālās shēmas:

a)

nodokļu kredīts par degvielas maisījumiem — akcīzes nodokļa / ienākuma nodokļa kredīti;

| b) | mazo ražotāju ienākuma nodokļa kredīts; |
| --- | --- |

b)

mazo ražotāju ienākuma nodokļa kredīts;

| c) | ienākuma nodokļa kredīts celulozes bioetanola ražotājiem; |
| --- | --- |

c)

ienākuma nodokļa kredīts celulozes bioetanola ražotājiem;

| d) | ASV Lauksaimniecības ministrijas Bioenerģijas programma; |
| --- | --- |

d)

ASV Lauksaimniecības ministrijas Bioenerģijas programma;

| e) | USDA Bioenerģijas programma uzlabotai biodegvielai; |
| --- | --- |

e)

USDA Bioenerģijas programma uzlabotai biodegvielai;

| f) | USDA Biopārstrādes uzņēmumu atbalsta programma; |
| --- | --- |

f)

USDA Biopārstrādes uzņēmumu atbalsta programma;

| g) | USDA Biomasas kultūru audzēšanas atbalsta programma; |
| --- | --- |

g)

USDA Biomasas kultūru audzēšanas atbalsta programma;

| h) | USDA programma “Rural Energy for America”; |
| --- | --- |

h)

USDA programma “Rural Energy for America”;

| i) | Enerģētikas ministrijas biopārstrādes uzņēmumu projektu dotācijas. |
| --- | --- |

i)

Enerģētikas ministrijas biopārstrādes uzņēmumu projektu dotācijas.

| (52) | Pamatojoties uz sūdzībā un atbildēs uz Komisijas anketas jautājumiem ietverto informāciju, tika izvērtētas arī turpmāk uzskaitītās štatu shēmas, kurās, iespējams, notika subsīdiju piešķiršana.

  Štatu shēmas







  a) | Illinois State Bioethanol Incentives






  i) | Illinois Biofuels Production Facility Grants; |
| --- | --- | --- | --- |

(52)

Pamatojoties uz sūdzībā un atbildēs uz Komisijas anketas jautājumiem ietverto informāciju, tika izvērtētas arī turpmāk uzskaitītās štatu shēmas, kurās, iespējams, notika subsīdiju piešķiršana.

Štatu shēmas

a)

Illinois State Bioethanol Incentives

i)

Illinois Biofuels Production Facility Grants;

| ii) | E85 Infrastructure Grants; |
| --- | --- |

ii)

E85 Infrastructure Grants;

| b) | Aiova






  i) | Iowa Alternate Energy Revolving Loan Program; |
| --- | --- | --- |

b)

Aiova

i)

Iowa Alternate Energy Revolving Loan Program;

| ii) | Biofuels Infrastructure Grants; |
| --- | --- |

ii)

Biofuels Infrastructure Grants;

| c) | Minnesota State Bioethanol Incentives






  i) | Minnesota Cellulosic Ethanol Investment Tax Credit; |
| --- | --- | --- |

c)

Minnesota State Bioethanol Incentives

i)

Minnesota Cellulosic Ethanol Investment Tax Credit;

| ii) | E85 Fueling Infrastructure Grants; |
| --- | --- |

ii)

E85 Fueling Infrastructure Grants;

| d) | Nebraska Ethanol Production Tax Credit; |
| --- | --- |

d)

Nebraska Ethanol Production Tax Credit;

| e) | South Dakota Ethanol Production Incentive. |
| --- | --- |

e)

South Dakota Ethanol Production Incentive.

3.2.   FEDERĀLĀS SHĒMAS

3.2.1.   Nodokļu kredīti par degvielas maisījumiem — akcīzes nodokļa / ienākuma nodokļa kredīti

a)   Juridiskais pamats

| (53) | U.S.C. (Internal Revenue Code) 26. nodaļas 6426. un 6427. pants ir juridiskais pamats nodokļu kredītiem par degvielas maisījumiem attiecībā uz bioetanolu (“nodokļu kredīti par maisījumiem”). |
| --- | --- |

(53)

U.S.C. (Internal Revenue Code) 26. nodaļas 6426. un 6427. pants ir juridiskais pamats nodokļu kredītiem par degvielas maisījumiem attiecībā uz bioetanolu (“nodokļu kredīti par maisījumiem”).

b)   Atbilstība

| (54) | Lai izmeklēšanas periodā varētu pretendēt uz nodokļu kredītiem par maisījumiem, personām vajadzēja ražot bioetanola un ar nodokli apliekamas degvielas (benzīna, dīzeļdegvielas vai petrolejas) maisījumus, ko pēc tam izmanto kā degvielu vai pārdod, lai to izmantotu kā degvielu. Šādām personām (maisījumu izgatavotāji) kredīts bija USD 0,45 par galonu bioetanola, kas sajaukts ar degvielu, kurai piemēro nodokli. |
| --- | --- |

(54)

Lai izmeklēšanas periodā varētu pretendēt uz nodokļu kredītiem par maisījumiem, personām vajadzēja ražot bioetanola un ar nodokli apliekamas degvielas (benzīna, dīzeļdegvielas vai petrolejas) maisījumus, ko pēc tam izmanto kā degvielu vai pārdod, lai to izmantotu kā degvielu. Šādām personām (maisījumu izgatavotāji) kredīts bija USD 0,45 par galonu bioetanola, kas sajaukts ar degvielu, kurai piemēro nodokli.

| (55) | Bioetanola ražotāji šo nodokļu kredītu var pieprasīt tikai tad, ja tie paši veic jaukšanas darbību. Ražotājam ir jāsajauc nejauktais bioetanols, piemēram, ar benzīnu. Arī uzņēmumi, kas nejauktu bioetanolu neražo, bet to iepērk un iejauc bioetanola maisījumā, ir tiesīgi saņemt nodokļu kredītus par maisījumiem. Attiecībā uz tiesībām saņemt šo nodokļu kredītu nav atšķirības starp jauktu bioetanolu, kas paredzēts vietējai pārdošanai, un tādu, kas paredzēts pārdošanai eksportam. |
| --- | --- |

(55)

Bioetanola ražotāji šo nodokļu kredītu var pieprasīt tikai tad, ja tie paši veic jaukšanas darbību. Ražotājam ir jāsajauc nejauktais bioetanols, piemēram, ar benzīnu. Arī uzņēmumi, kas nejauktu bioetanolu neražo, bet to iepērk un iejauc bioetanola maisījumā, ir tiesīgi saņemt nodokļu kredītus par maisījumiem. Attiecībā uz tiesībām saņemt šo nodokļu kredītu nav atšķirības starp jauktu bioetanolu, kas paredzēts vietējai pārdošanai, un tādu, kas paredzēts pārdošanai eksportam.

c)   Īstenošana praksē

| (56) | Tādējādi tieši jaukšanas darbība ir tā, kas nodrošina iespēju pretendēt uz nodokļu kredītiem par maisījumiem. Par jauktu degvielu piešķirtās subsīdijas summa ir atkarīga no bioetanola īpatsvara maisījumā. Subsīdiju var pieprasīt vai nu kā kredītu pret akcīzes vai ienākuma nodokļa saistībām, vai kā tiešu skaidras naudas maksājumu. |
| --- | --- |

(56)

Tādējādi tieši jaukšanas darbība ir tā, kas nodrošina iespēju pretendēt uz nodokļu kredītiem par maisījumiem. Par jauktu degvielu piešķirtās subsīdijas summa ir atkarīga no bioetanola īpatsvara maisījumā. Subsīdiju var pieprasīt vai nu kā kredītu pret akcīzes vai ienākuma nodokļa saistībām, vai kā tiešu skaidras naudas maksājumu.

| (57) | Izmeklēšanas periodā vairākumā (aptuveni 90 %) gadījumu maisījumu izgatavotāji nodokļu kredītus par maisījumiem pieprasīja kā akcīzes nodokļa kredītu, pamatojoties uz veidlapas Nr. 720 “Federālā akcīzes nodokļa ceturkšņa deklarācija” (Quarterly Federal Excise Tax Return) C pielikumu. Kredīts tika piešķirts degvielas nodokļa saistību apmērā, un saskaņā ar minēto veidlapu to varēja pieprasīt jebkurš benzīna nodokļa maksātājs, piemēram, ja bioetanola un benzīna jaukšana tiek veikta uzglabāšanas terminālī pirms nodokļa uzlikšanas benzīnam. |
| --- | --- |

(57)

Izmeklēšanas periodā vairākumā (aptuveni 90 %) gadījumu maisījumu izgatavotāji nodokļu kredītus par maisījumiem pieprasīja kā akcīzes nodokļa kredītu, pamatojoties uz veidlapas Nr. 720 “Federālā akcīzes nodokļa ceturkšņa deklarācija” (Quarterly Federal Excise Tax Return) C pielikumu. Kredīts tika piešķirts degvielas nodokļa saistību apmērā, un saskaņā ar minēto veidlapu to varēja pieprasīt jebkurš benzīna nodokļa maksātājs, piemēram, ja bioetanola un benzīna jaukšana tiek veikta uzglabāšanas terminālī pirms nodokļa uzlikšanas benzīnam.

| (58) | Akcīzes nodokļa kredīta vietā maisījuma izgatavotājs varēja arī pieprasīt atmaksājamu ienākuma nodokļa kredītu vai tiešu maksājumu, bet tikai par summu, par kādu akcīzes nodokļa kredīts pārsniedza kopējās akcīzes nodokļa saistības, t. i., summu, par kādu maksimālā par maisījumu pieļaujamā subsīdija pārsniedza saskaņā ar veidlapu Nr. 720 pieļaujamo kredītu. Jānorāda, ka akcīzes nodokļa kredīts varēja pārsniegt akcīzes nodokļa saistības, ja, piemēram, maisījuma izgatavošanā izmantotais benzīns tika aplikts ar nodokli, pirms maisījuma izgatavotājs to iegādājās. Šādos gadījumos pieprasījumus varēja iesniegt, izmantojot veidlapu Nr. 8849 “Akcīzes nodokļu atmaksas pieprasījums” (Claim for Refund of Excise Taxes). |
| --- | --- |

(58)

Akcīzes nodokļa kredīta vietā maisījuma izgatavotājs varēja arī pieprasīt atmaksājamu ienākuma nodokļa kredītu vai tiešu maksājumu, bet tikai par summu, par kādu akcīzes nodokļa kredīts pārsniedza kopējās akcīzes nodokļa saistības, t. i., summu, par kādu maksimālā par maisījumu pieļaujamā subsīdija pārsniedza saskaņā ar veidlapu Nr. 720 pieļaujamo kredītu. Jānorāda, ka akcīzes nodokļa kredīts varēja pārsniegt akcīzes nodokļa saistības, ja, piemēram, maisījuma izgatavošanā izmantotais benzīns tika aplikts ar nodokli, pirms maisījuma izgatavotājs to iegādājās. Šādos gadījumos pieprasījumus varēja iesniegt, izmantojot veidlapu Nr. 8849 “Akcīzes nodokļu atmaksas pieprasījums” (Claim for Refund of Excise Taxes).

| (59) | Nodokļu kredīti par maisījumiem nesummējās, t. i., tie bija tādi paši neatkarīgi no tā, vai subsīdija tika pieprasīta kā akcīzes nodokļa kredīts, ienākuma nodokļa kredīts, tiešs maksājums nodokļu maksātājam vai jebkurš iepriekš minēto apvienojums. Maksājumu nodokļa kredīta pieprasījumi tika iesniegti, izmantojot vai nu veidlapu Nr. 8849, veidlapas Nr. 720 C pielikumu, vai arī, ja tika pieprasīts atmaksājams ienākuma nodokļa kredīts, veidlapu Nr. 4136 “Par degvielu samaksātā federālā nodokļa kredīts” (Credit for Federal Tax Paid on Fuel). Tomēr jānorāda, ka subsīdijas kopējā summa nedrīkstēja pārsniegt USD 0,45 par vienu bioetanola galonu. |
| --- | --- |

(59)

Nodokļu kredīti par maisījumiem nesummējās, t. i., tie bija tādi paši neatkarīgi no tā, vai subsīdija tika pieprasīta kā akcīzes nodokļa kredīts, ienākuma nodokļa kredīts, tiešs maksājums nodokļu maksātājam vai jebkurš iepriekš minēto apvienojums. Maksājumu nodokļa kredīta pieprasījumi tika iesniegti, izmantojot vai nu veidlapu Nr. 8849, veidlapas Nr. 720 C pielikumu, vai arī, ja tika pieprasīts atmaksājams ienākuma nodokļa kredīts, veidlapu Nr. 4136 “Par degvielu samaksātā federālā nodokļa kredīts” (Credit for Federal Tax Paid on Fuel). Tomēr jānorāda, ka subsīdijas kopējā summa nedrīkstēja pārsniegt USD 0,45 par vienu bioetanola galonu.

| (60) | Izmeklēšanas periodā bioetanola maisījumu izgatavotājiem bija pieejams arī neatmaksājams ienākuma nodokļa kredīts. Šis maisījumu izgatavotājiem pieejamais neatmaksājamais ienākuma nodokļa kredīts par noteiktu degvielas daudzumu tika samazināts par akcīzes nodokļa kredīta summu, kas bija pieprasīta par to pašu degvielas daudzumu. Tas nozīmē, ka maisījuma izgatavotājs nevarēja pieprasīt gan akcīzes nodokļa kredītu, gan neatmaksājamo ienākuma nodokļa kredītu par vienu un to pašu bioetanola un benzīna maisījuma daudzumu. Piesakoties neatmaksājamam ienākuma nodokļa kredītam, ražotājam vajadzēja apliecināt, ka tas nav pieprasījis akcīzes nodokļa kredītu par to pašu bioetanola daudzumu. |
| --- | --- |

(60)

Izmeklēšanas periodā bioetanola maisījumu izgatavotājiem bija pieejams arī neatmaksājams ienākuma nodokļa kredīts. Šis maisījumu izgatavotājiem pieejamais neatmaksājamais ienākuma nodokļa kredīts par noteiktu degvielas daudzumu tika samazināts par akcīzes nodokļa kredīta summu, kas bija pieprasīta par to pašu degvielas daudzumu. Tas nozīmē, ka maisījuma izgatavotājs nevarēja pieprasīt gan akcīzes nodokļa kredītu, gan neatmaksājamo ienākuma nodokļa kredītu par vienu un to pašu bioetanola un benzīna maisījuma daudzumu. Piesakoties neatmaksājamam ienākuma nodokļa kredītam, ražotājam vajadzēja apliecināt, ka tas nav pieprasījis akcīzes nodokļa kredītu par to pašu bioetanola daudzumu.

| (61) | Nodokļu kredītus par maisījumiem par vienu un to pašu bioetanola daudzumu, ko izmantoja maisījuma sagatavošanai, varēja pieprasīt tikai vienreiz, t. i., tos varēja pieprasīt vai nu ražotājs, kas pats jauc maisījumu, vai pircējs, kas uzņemas jaukšanas darbību. Abos gadījumos maisījuma izgatavotājs ir tiesīgs saņemt nodokļa kredītu USD 0,45/galons par bioetanola galonu skaitu, kas izmantots maisījuma izgatavošanā. |
| --- | --- |

(61)

Nodokļu kredītus par maisījumiem par vienu un to pašu bioetanola daudzumu, ko izmantoja maisījuma sagatavošanai, varēja pieprasīt tikai vienreiz, t. i., tos varēja pieprasīt vai nu ražotājs, kas pats jauc maisījumu, vai pircējs, kas uzņemas jaukšanas darbību. Abos gadījumos maisījuma izgatavotājs ir tiesīgs saņemt nodokļa kredītu USD 0,45/galons par bioetanola galonu skaitu, kas izmantots maisījuma izgatavošanā.

| (62) | Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka vairākumā gadījumu subsīdijas pieprasītājs (“pieprasītājs”) bija maisījuma izgatavotājs/tirgotājs ar akcīzes nodokļa saistībām, piemēram, naftas ķīmijas uzņēmums. Jaukšana patiešām ir atkarīga no vairākiem faktoriem, piemēram, pieejamā tvertnes tilpuma, kā arī attiecīgi pieejamā bioetanola un benzīna ģeogrāfiskās atrašanās vietas. Tika noskaidrots, ka lielākajā daļā gadījumu bioetanola ražotāji nepieprasīja nodokļu kredītus par maisījumiem. Faktiski ir skaidrs, ka jaukšana pārsvarā tika veikta termināļos vai termināļu stendos. Šajā saistībā ir secināms, ka pieprasītājs pārsvarā bija persona ar akcīzes nodokļa saistībām. |
| --- | --- |

(62)

Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka vairākumā gadījumu subsīdijas pieprasītājs (“pieprasītājs”) bija maisījuma izgatavotājs/tirgotājs ar akcīzes nodokļa saistībām, piemēram, naftas ķīmijas uzņēmums. Jaukšana patiešām ir atkarīga no vairākiem faktoriem, piemēram, pieejamā tvertnes tilpuma, kā arī attiecīgi pieejamā bioetanola un benzīna ģeogrāfiskās atrašanās vietas. Tika noskaidrots, ka lielākajā daļā gadījumu bioetanola ražotāji nepieprasīja nodokļu kredītus par maisījumiem. Faktiski ir skaidrs, ka jaukšana pārsvarā tika veikta termināļos vai termināļu stendos. Šajā saistībā ir secināms, ka pieprasītājs pārsvarā bija persona ar akcīzes nodokļa saistībām.

| (63) | Nejauktā bioetanola kā gatavā produkta tirgus nebija liels, un tāpēc bija ekonomiski pamatoti jaukt saražoto bioetanolu un izgatavot maisījumu, par ko varētu saņemt nodokļu kredītus par maisījumiem. Jānorāda, ka nodokļu kredīti par maisījumiem (akcīzes nodokļa / ienākuma nodokļa kredīts) par bioetanolu pastāvēja kopš 1980. gada, t. i., vairāk nekā 30 gadus, un to beidza piemērot 2011. gada decembra beigās (pēc IP). |
| --- | --- |

(63)

Nejauktā bioetanola kā gatavā produkta tirgus nebija liels, un tāpēc bija ekonomiski pamatoti jaukt saražoto bioetanolu un izgatavot maisījumu, par ko varētu saņemt nodokļu kredītus par maisījumiem. Jānorāda, ka nodokļu kredīti par maisījumiem (akcīzes nodokļa / ienākuma nodokļa kredīts) par bioetanolu pastāvēja kopš 1980. gada, t. i., vairāk nekā 30 gadus, un to beidza piemērot 2011. gada decembra beigās (pēc IP).

| (64) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka divi izlasē iekļauti uzņēmumi izmeklēšanas periodā bija iesnieguši pieprasījumus piešķirt nodokļu kredītus par maisījumiem. |
| --- | --- |

(64)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka divi izlasē iekļauti uzņēmumi izmeklēšanas periodā bija iesnieguši pieprasījumus piešķirt nodokļu kredītus par maisījumiem.

| (65) | Tomēr, salīdzinot kopējo bioetanola produkciju ASV izmeklēšanas periodā ar kopējo bioetanola daudzumu, par ko tika saņemti nodokļu kredīti par maisījumiem, ir skaidrs, ka par visu ASV saražoto bioetanolu izmeklēšanas periodā tika piešķirta subsīdija atbilstoši šai shēmai. To apstiprina arī attiecīgo ASV iestāžu iesniegtie statistikas dati. |
| --- | --- |

(65)

Tomēr, salīdzinot kopējo bioetanola produkciju ASV izmeklēšanas periodā ar kopējo bioetanola daudzumu, par ko tika saņemti nodokļu kredīti par maisījumiem, ir skaidrs, ka par visu ASV saražoto bioetanolu izmeklēšanas periodā tika piešķirta subsīdija atbilstoši šai shēmai. To apstiprina arī attiecīgo ASV iestāžu iesniegtie statistikas dati.

| (66) | Pamatojoties uz minēto, izmeklēšanas secinājumi skaidri pierādīja, ka izmeklēšanas periodā viss etanols tika subsidēts, piešķirot šādus nodokļu kredītus par maisījumiem. |
| --- | --- |

(66)

Pamatojoties uz minēto, izmeklēšanas secinājumi skaidri pierādīja, ka izmeklēšanas periodā viss etanols tika subsidēts, piešķirot šādus nodokļu kredītus par maisījumiem.

d)   Secinājums

| (67) | Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka izmeklēšanas periodā par visu ASV saražoto bioetanolu tika piešķirti nodokļu kredīti par maisījumiem. Šie nodokļu kredīti par maisījumiem ir jāuzskata par fiskālo stimulu neatkarīgi no tā, vai tie piešķirti kā atskaitījums no nodokļu saistībām vai kā skaidras naudas maksājums. |
| --- | --- |

(67)

Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka izmeklēšanas periodā par visu ASV saražoto bioetanolu tika piešķirti nodokļu kredīti par maisījumiem. Šie nodokļu kredīti par maisījumiem ir jāuzskata par fiskālo stimulu neatkarīgi no tā, vai tie piešķirti kā atskaitījums no nodokļu saistībām vai kā skaidras naudas maksājums.

| (68) | Šī shēma jāuzskata par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) un ii) punkta nozīmē, jo tā nodrošina finansiālu ieguldījumu, ko ASV valdība piešķir kā tiešas dotācijas (skaidras naudas maksājumus) un nesaņemtus ieņēmumus, kuri citā gadījumā ir maksājami (nodokļu kompensācija). Subsīdija rada priekšrocības uzņēmumiem, kas to saņem. |
| --- | --- |

(68)

Šī shēma jāuzskata par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) un ii) punkta nozīmē, jo tā nodrošina finansiālu ieguldījumu, ko ASV valdība piešķir kā tiešas dotācijas (skaidras naudas maksājumus) un nesaņemtus ieņēmumus, kuri citā gadījumā ir maksājami (nodokļu kompensācija). Subsīdija rada priekšrocības uzņēmumiem, kas to saņem.

| (69) | Šī shēma attiecas tikai uz uzņēmumiem, kas ir iesaistīti bioetanola rūpniecībā, t. i., bioetanola jaukšanā, un tāpēc tā ir uzskatāma par īpašu pamatregulas 4. panta 2. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta nozīmē un ir kompensējama. |
| --- | --- |

(69)

Šī shēma attiecas tikai uz uzņēmumiem, kas ir iesaistīti bioetanola rūpniecībā, t. i., bioetanola jaukšanā, un tāpēc tā ir uzskatāma par īpašu pamatregulas 4. panta 2. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta nozīmē un ir kompensējama.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (70) | Nodokļu kredīti par bioetanola maisījumiem tika piešķirti atkarībā no maisījumā izmantotā bioetanola daudzuma, t. i., USD 0,45 par bioetanola galonu, kas sajaukts ar degvielu, kurai piemēro nodokli. |
| --- | --- |

(70)

Nodokļu kredīti par bioetanola maisījumiem tika piešķirti atkarībā no maisījumā izmantotā bioetanola daudzuma, t. i., USD 0,45 par bioetanola galonu, kas sajaukts ar degvielu, kurai piemēro nodokli.

| (71) | Uzskata, ka subsīdijas summa ir USD 0,45 par galonu visā valstī, jo galu galā nodokļu kredīti par bioetanola maisījumiem būtu bijis piešķirti par kopējo ASV bioetanola produkciju, ieskaitot eksportu uz Savienību. Tāpēc nav nepieciešams veikt nošķiršanu starp dažādiem uzņēmējiem, jo īpaši tāpēc, ka šo subsīdiju reti piešķir bioetanola ražotājiem, bet pārsvarā to piešķir uzņēmējiem, kas jauc bioetanolu, piemēram, ar benzīnu. |
| --- | --- |

(71)

Uzskata, ka subsīdijas summa ir USD 0,45 par galonu visā valstī, jo galu galā nodokļu kredīti par bioetanola maisījumiem būtu bijis piešķirti par kopējo ASV bioetanola produkciju, ieskaitot eksportu uz Savienību. Tāpēc nav nepieciešams veikt nošķiršanu starp dažādiem uzņēmējiem, jo īpaši tāpēc, ka šo subsīdiju reti piešķir bioetanola ražotājiem, bet pārsvarā to piešķir uzņēmējiem, kas jauc bioetanolu, piemēram, ar benzīnu.

3.2.2.   Mazo ražotāju ienākuma nodokļa kredīts

a)   Juridiskais pamats

| (72) | Mazo ražotāju ienākuma nodokļa kredīta juridiskais pamats ir U.S.C. 26. nodaļas Internal Revenue Code 40. pants. |
| --- | --- |

(72)

Mazo ražotāju ienākuma nodokļa kredīta juridiskais pamats ir U.S.C. 26. nodaļas Internal Revenue Code 40. pants.

b)   Atbilstība

| (73) | Šī shēma ir pieejama tikai mazajiem bioetanola ražotājiem. Mazu bioetanola ražotāju ir persona, kuras ražošanas jauda nepārsniedz 60 miljonus bioetanola galonu gadā. Izmeklēšanas periodā mazais ražotājs varēja pieprasīt neatmaksājamu vispārēju uzņēmuma ienākuma nodokļa kredītu USD 0,10 par katru saražoto bioetanola galonu. Maisījumu izgatavotājs vai tirgotājs, kas iepērk bioetanolu, bet to neražo, nevar pretendēt uz kredītu. Turklāt, lai varētu saņemt kredītu, produkcijas apjoms nedrīkst pārsniegt 15 miljonus galonu jebkurā taksācijas gadā, un saražotais bioetanols jāizmanto kā degviela, jāpārdod, lai to izmantotu kā degvielu, vai jāizmanto tāda bioetanola un ar nodokli apliekama benzīna maisījuma izgatavošanai, kuru pēc tam izmanto kā degvielu vai pārdod, lai to izmantotu kā degvielu. |
| --- | --- |

(73)

Šī shēma ir pieejama tikai mazajiem bioetanola ražotājiem. Mazu bioetanola ražotāju ir persona, kuras ražošanas jauda nepārsniedz 60 miljonus bioetanola galonu gadā. Izmeklēšanas periodā mazais ražotājs varēja pieprasīt neatmaksājamu vispārēju uzņēmuma ienākuma nodokļa kredītu USD 0,10 par katru saražoto bioetanola galonu. Maisījumu izgatavotājs vai tirgotājs, kas iepērk bioetanolu, bet to neražo, nevar pretendēt uz kredītu. Turklāt, lai varētu saņemt kredītu, produkcijas apjoms nedrīkst pārsniegt 15 miljonus galonu jebkurā taksācijas gadā, un saražotais bioetanols jāizmanto kā degviela, jāpārdod, lai to izmantotu kā degvielu, vai jāizmanto tāda bioetanola un ar nodokli apliekama benzīna maisījuma izgatavošanai, kuru pēc tam izmanto kā degvielu vai pārdod, lai to izmantotu kā degvielu.

c)   Īstenošana praksē

| (74) | Mazo ražotāju ienākuma nodokļa kredīta pieprasījumus iesniedz katru gadu, kad tiek iesniegta pieprasītāja ienākuma nodokļa deklarācija. Kredītu par katru bioetanola galonu, ko pieprasītājs saražojis attiecīgajā taksācijas gadā, nepārsniedzot 15 miljonus galonu, kompensē ar pieprasītāja uzņēmuma ienākuma nodokļa saistībām. Ja pieprasītāja nodokļu saistības ir mazākas nekā pieprasītā kredīta summa, atlikušo summu var pārcelt uz nākamajiem taksācijas gadiem. |
| --- | --- |

(74)

Mazo ražotāju ienākuma nodokļa kredīta pieprasījumus iesniedz katru gadu, kad tiek iesniegta pieprasītāja ienākuma nodokļa deklarācija. Kredītu par katru bioetanola galonu, ko pieprasītājs saražojis attiecīgajā taksācijas gadā, nepārsniedzot 15 miljonus galonu, kompensē ar pieprasītāja uzņēmuma ienākuma nodokļa saistībām. Ja pieprasītāja nodokļu saistības ir mazākas nekā pieprasītā kredīta summa, atlikušo summu var pārcelt uz nākamajiem taksācijas gadiem.

| (75) | Atbilstības kritēriju dēļ izmeklēšanas periodā labumu no šīs shēmas guva tikai divi izlasē iekļautie uzņēmumi. |
| --- | --- |

(75)

Atbilstības kritēriju dēļ izmeklēšanas periodā labumu no šīs shēmas guva tikai divi izlasē iekļautie uzņēmumi.

d)   Secinājums

| (76) | Šo shēmu uzskata par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē, jo tā nodrošina finansiālu ieguldījumu, ko ASV valdība piešķir kā nesaņemtus ieņēmumus, kuri citā gadījumā ir maksājami. Subsīdija rada priekšrocības uzņēmumiem, kas to saņem. |
| --- | --- |

(76)

Šo shēmu uzskata par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē, jo tā nodrošina finansiālu ieguldījumu, ko ASV valdība piešķir kā nesaņemtus ieņēmumus, kuri citā gadījumā ir maksājami. Subsīdija rada priekšrocības uzņēmumiem, kas to saņem.

| (77) | Šī shēma attiecas tikai uz uzņēmumiem, kas ražo bioetanolu, un tāpēc tā ir uzskatāma par īpašu pamatregulas 4. panta 2. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta nozīmē un ir kompensējama. |
| --- | --- |

(77)

Šī shēma attiecas tikai uz uzņēmumiem, kas ražo bioetanolu, un tāpēc tā ir uzskatāma par īpašu pamatregulas 4. panta 2. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta nozīmē un ir kompensējama.

| (78) | ASV iestāžu iesniegtie statistikas dati parādīja, ka atšķirībā no pieprasījumiem, kas iesniegti par nodokļu kredītiem par maisījumiem, mazo ražotāju ienākuma nodokļa kredītu kopumā izmantoja ļoti maz. Salīdzinot kopējo summu, kas pieprasīta atbilstoši šai shēmai, ar kopējo bioetanola produkciju, ir skaidrs, ka kopējais subsidēšanas apjoms izmeklēšanas periodā bija neliels. |
| --- | --- |

(78)

ASV iestāžu iesniegtie statistikas dati parādīja, ka atšķirībā no pieprasījumiem, kas iesniegti par nodokļu kredītiem par maisījumiem, mazo ražotāju ienākuma nodokļa kredītu kopumā izmantoja ļoti maz. Salīdzinot kopējo summu, kas pieprasīta atbilstoši šai shēmai, ar kopējo bioetanola produkciju, ir skaidrs, ka kopējais subsidēšanas apjoms izmeklēšanas periodā bija neliels.

3.2.3.   Ienākuma nodokļa kredīts celulozes bioetanola ražotājiem

a)   Juridiskais pamats

| (79) | Bioetanola ražotājiem piešķirtā ienākuma nodokļa kredīta juridiskais pamats ir U.S.C. (Internal Revenue Code) 26. nodaļas 40. pants. |
| --- | --- |

(79)

Bioetanola ražotājiem piešķirtā ienākuma nodokļa kredīta juridiskais pamats ir U.S.C. (Internal Revenue Code) 26. nodaļas 40. pants.

b)   Atbilstība

| (80) | Šī shēma ir pieejama tikai celulozes bioetanola ražotājiem. |
| --- | --- |

(80)

Šī shēma ir pieejama tikai celulozes bioetanola ražotājiem.

c)   Īstenošana praksē

| (81) | Ienākuma nodokļa kredīta pieprasījumus iesniedz katru gadu, kad tiek iesniegta pieprasītāja ienākuma nodokļa deklarācija. |
| --- | --- |

(81)

Ienākuma nodokļa kredīta pieprasījumus iesniedz katru gadu, kad tiek iesniegta pieprasītāja ienākuma nodokļa deklarācija.

| (82) | Līdz 2012. gada 1. janvārim pieejamais kredīts bija USD 0,46 par galonu saražotā celulozes bioetanola. No 2012. gada 1. janvāra kredīts tika palielināts līdz USD 1,01 par galonu. |
| --- | --- |

(82)

Līdz 2012. gada 1. janvārim pieejamais kredīts bija USD 0,46 par galonu saražotā celulozes bioetanola. No 2012. gada 1. janvāra kredīts tika palielināts līdz USD 1,01 par galonu.

d)   Secinājums

| (83) | Šo shēmu uzskata par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē, jo tā nodrošina finansiālu ieguldījumu, ko ASV valdība piešķir kā nesaņemtus ieņēmumus, kuri citā gadījumā ir jāmaksā. Subsīdija rada priekšrocības uzņēmumiem, kas to saņem. |
| --- | --- |

(83)

Šo shēmu uzskata par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē, jo tā nodrošina finansiālu ieguldījumu, ko ASV valdība piešķir kā nesaņemtus ieņēmumus, kuri citā gadījumā ir jāmaksā. Subsīdija rada priekšrocības uzņēmumiem, kas to saņem.

| (84) | Šī shēma attiecas tikai uz uzņēmumiem, kas ražo bioetanolu, un tāpēc tā ir uzskatāma par īpašu pamatregulas 4. panta 2. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta nozīmē un ir kompensējama. |
| --- | --- |

(84)

Šī shēma attiecas tikai uz uzņēmumiem, kas ražo bioetanolu, un tāpēc tā ir uzskatāma par īpašu pamatregulas 4. panta 2. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta nozīmē un ir kompensējama.

| (85) | Izmeklēšanas periodā, kas ir arī laiks, kad celulozes bioetanola rūpnieciska ražošana netika veikta līdz pat IP beigām, no celulozes bioetanola ražotājiem netika saņemti ienākuma nodokļa kredīta pieprasījumi. |
| --- | --- |

(85)

Izmeklēšanas periodā, kas ir arī laiks, kad celulozes bioetanola rūpnieciska ražošana netika veikta līdz pat IP beigām, no celulozes bioetanola ražotājiem netika saņemti ienākuma nodokļa kredīta pieprasījumi.

3.2.4.   ASV Lauksaimniecības ministrijas Bioenerģijas programma

a)   Juridiskais pamats

| (86) | ASV Lauksaimniecības ministrijas (USDA) Bioenerģijas programmu sākotnēji apstiprināja un finansēja USDA Preču kreditēšanas korporācija (CCC) atbilstoši tās vispārējām pilnvarām saskaņā CCC Hartas likuma 5. pantu. |
| --- | --- |

(86)

ASV Lauksaimniecības ministrijas (USDA) Bioenerģijas programmu sākotnēji apstiprināja un finansēja USDA Preču kreditēšanas korporācija (CCC) atbilstoši tās vispārējām pilnvarām saskaņā CCC Hartas likuma 5. pantu.

| (87) | Šī shēma darbojās no 2000. gada 1. decembra līdz 2006. gada jūnijam. To pārvaldīja USDA Lauksaimniecības pakalpojumu aģentūra (Farm Service Agency (FSA)). |
| --- | --- |

(87)

Šī shēma darbojās no 2000. gada 1. decembra līdz 2006. gada jūnijam. To pārvaldīja USDA Lauksaimniecības pakalpojumu aģentūra (Farm Service Agency (FSA)).

b)   Atbilstība

| (88) | Laikposmā, kad programma darbojās, tajā bija tiesīgi piedalīties visi komerciālie bioenerģijas ražotāji. Ražotājiem bija jāiesniedz pierādījumi par ražošanu, kā arī pierādījumi par lauksaimniecības produktu pirkšanu un izmantošanu saistībā ar šādu ražošanu. Jo īpaši bioetanola ražotājiem bioetanols bija jāražo un jāpārdod komerciāli. |
| --- | --- |

(88)

Laikposmā, kad programma darbojās, tajā bija tiesīgi piedalīties visi komerciālie bioenerģijas ražotāji. Ražotājiem bija jāiesniedz pierādījumi par ražošanu, kā arī pierādījumi par lauksaimniecības produktu pirkšanu un izmantošanu saistībā ar šādu ražošanu. Jo īpaši bioetanola ražotājiem bioetanols bija jāražo un jāpārdod komerciāli.

| (89) | Lai varētu pretendēt uz kredītu, ražotājam bija jāievēro konkrētas prasības attiecībā uz uzskaites veikšanu un jāsniedz vajadzīgā informācija, kā arī jādod atļauja CCC pārbaudīt šādu informāciju. Attiecīgie noteikumi paredz sīki izstrādātu procedūru, kas jāievēro, lai pierakstītos uz programmu, iesniegtu maksājumu pieteikumus, un ziņošanas procedūras, kas pieprasītājiem jāievēro, lai varētu pretendēt uz maksājumiem. |
| --- | --- |

(89)

Lai varētu pretendēt uz kredītu, ražotājam bija jāievēro konkrētas prasības attiecībā uz uzskaites veikšanu un jāsniedz vajadzīgā informācija, kā arī jādod atļauja CCC pārbaudīt šādu informāciju. Attiecīgie noteikumi paredz sīki izstrādātu procedūru, kas jāievēro, lai pierakstītos uz programmu, iesniegtu maksājumu pieteikumus, un ziņošanas procedūras, kas pieprasītājiem jāievēro, lai varētu pretendēt uz maksājumiem.

c)   Īstenošana praksē

| (90) | Katrā taksācijas gadā bioetanola ražotāji varēja pierakstīties uz shēmu, iesniedzot attiecīgās veidlapas. Pēc pierakstīšanās bioetanola ražotāji iesniedza ceturkšņa pieteikumus maksājumu saņemšanai. Bioetanola ražotājiem bija jāiesniedz dokumentācija par to ražojumu neto iepirkumu, par kuriem varētu saņemt maksājumus, un saražoto bioetanola neto produkciju attiecīgajos periodos. |
| --- | --- |

(90)

Katrā taksācijas gadā bioetanola ražotāji varēja pierakstīties uz shēmu, iesniedzot attiecīgās veidlapas. Pēc pierakstīšanās bioetanola ražotāji iesniedza ceturkšņa pieteikumus maksājumu saņemšanai. Bioetanola ražotājiem bija jāiesniedz dokumentācija par to ražojumu neto iepirkumu, par kuriem varētu saņemt maksājumus, un saražoto bioetanola neto produkciju attiecīgajos periodos.

| (91) | Shēma paredzēja maksājumus bioetanola ražotājiem, pamatojoties gan uz bāzes bioetanola produkcijas apjomu, gan palielinātu bioetanola produkcijas apjomu iepriekšējā taksācijas gada attiecīgajā periodā. Par 2006. taksācijas gadu uzņēmumi atvieglojumus saņēma tikai par palielinātu bioetanola produkciju. |
| --- | --- |

(91)

Shēma paredzēja maksājumus bioetanola ražotājiem, pamatojoties gan uz bāzes bioetanola produkcijas apjomu, gan palielinātu bioetanola produkcijas apjomu iepriekšējā taksācijas gada attiecīgajā periodā. Par 2006. taksācijas gadu uzņēmumi atvieglojumus saņēma tikai par palielinātu bioetanola produkciju.

| (92) | Tā kā shēmu izbeidza 2006. gada jūnijā, neviens no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem izmeklēšanas periodā nesaņēma atvieglojumus saskaņā ar šo shēmu. |
| --- | --- |

(92)

Tā kā shēmu izbeidza 2006. gada jūnijā, neviens no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem izmeklēšanas periodā nesaņēma atvieglojumus saskaņā ar šo shēmu.

| (93) | Šķiet, ir bijušas neskaidrības par to, vai šī shēma tika atkārtoti ieviesta par 2009. taksācijas gadu (no 2008. gada oktobra līdz 2009. gada septembrim). Tomēr izmeklēšanās apstiprinājās, ka tā nenotika. Minētā shēma beidza darboties 2006. gadā. |
| --- | --- |

(93)

Šķiet, ir bijušas neskaidrības par to, vai šī shēma tika atkārtoti ieviesta par 2009. taksācijas gadu (no 2008. gada oktobra līdz 2009. gada septembrim). Tomēr izmeklēšanās apstiprinājās, ka tā nenotika. Minētā shēma beidza darboties 2006. gadā.

d)   Secinājums

| (94) | Tika konstatēts, ka shēmu izbeidza 2006. gada jūnijā un ka izmeklēšanas periodā subsīdijas netika piešķirtas. |
| --- | --- |

(94)

Tika konstatēts, ka shēmu izbeidza 2006. gada jūnijā un ka izmeklēšanas periodā subsīdijas netika piešķirtas.

3.2.5.   USDA Bioenerģijas programma uzlabotai biodegvielai

| (95) | Bioenerģijas programma uzlabotai biodegvielai (ko parasti dēvē par “Uzlabotas degvielas maksājumu programmu”) paredz uz ražošanu balstītus maksājumus atbilstīgajiem “uzlabotas degvielas” ražotājiem. Kā norādījušas ASV iestādes, “uzlabotu degvielas” definīcijā speciāli neiekļauj degvielu, kas iegūta no kukurūzas — galvenās bioetanola ražošanas izejvielas ASV. |
| --- | --- |

(95)

Bioenerģijas programma uzlabotai biodegvielai (ko parasti dēvē par “Uzlabotas degvielas maksājumu programmu”) paredz uz ražošanu balstītus maksājumus atbilstīgajiem “uzlabotas degvielas” ražotājiem. Kā norādījušas ASV iestādes, “uzlabotu degvielas” definīcijā speciāli neiekļauj degvielu, kas iegūta no kukurūzas — galvenās bioetanola ražošanas izejvielas ASV.

a)   Juridiskais pamats

| (96) | Bioenerģijas programmas uzlabotai degvielai juridiskais pamats ir 2002. gada Lauksaimniecības nodrošināšanas un investīciju likuma (Farm Security and Rural Investment Act) (2002. gada Lauksaimniecības likums (Farm Bill) IX nodaļas 9005. pants, kas grozīts ar 2008. gada Pārtikas, saglabāšanas un enerģētikas likuma (Food, Conservation, and Energy Act) IX nodaļas 9001. pantu. |
| --- | --- |

(96)

Bioenerģijas programmas uzlabotai degvielai juridiskais pamats ir 2002. gada Lauksaimniecības nodrošināšanas un investīciju likuma (Farm Security and Rural Investment Act) (2002. gada Lauksaimniecības likums (Farm Bill) IX nodaļas 9005. pants, kas grozīts ar 2008. gada Pārtikas, saglabāšanas un enerģētikas likuma (Food, Conservation, and Energy Act) IX nodaļas 9001. pantu.

b)   Atbilstība

| (97) | Pieprasījuma iesniedzējam jābūt “uzlabotas biodegvielas ražotājam”. Jēdzienu “uzlabotas biodegvielas ražotājs” definē šādi: “privātpersona, korporācija, uzņēmuma dibinājums, apvienība, darba organizācija, firma, partnerība, sabiedrība, akciju sabiedrība, grupu organizācijas vai bezpeļņas struktūra, kas ražo un pārdod uzlabotu biodegvielu”. Struktūru, kas jauc vai citādi apvieno uzlabotu biodegvielu ar jauktu biodegvielu, neuzskata par uzlabotas biodegvielas ražotāju saskaņā ar šo programmu. |
| --- | --- |

(97)

Pieprasījuma iesniedzējam jābūt “uzlabotas biodegvielas ražotājam”. Jēdzienu “uzlabotas biodegvielas ražotājs” definē šādi: “privātpersona, korporācija, uzņēmuma dibinājums, apvienība, darba organizācija, firma, partnerība, sabiedrība, akciju sabiedrība, grupu organizācijas vai bezpeļņas struktūra, kas ražo un pārdod uzlabotu biodegvielu”. Struktūru, kas jauc vai citādi apvieno uzlabotu biodegvielu ar jauktu biodegvielu, neuzskata par uzlabotas biodegvielas ražotāju saskaņā ar šo programmu.

| (98) | Minētā 2008. gada Pārtikas, saglabāšanas un enerģētikas likuma 9001. pantā uzlabota biodegviela ir definēta kā “degviela, ko iegūst no atjaunojamas biomasas, izņemot kukurūzas graudu cieti”. Saskaņā ar minēto likumu uzlabota biodegviela ietver konkrēti šādus biodegvielas veidus:






  — | biodegviela, ko iegūst no celulozes, hemicelulozes vai lignīna, |
| --- | --- | --- |

(98)

Minētā 2008. gada Pārtikas, saglabāšanas un enerģētikas likuma 9001. pantā uzlabota biodegviela ir definēta kā “degviela, ko iegūst no atjaunojamas biomasas, izņemot kukurūzas graudu cieti”. Saskaņā ar minēto likumu uzlabota biodegviela ietver konkrēti šādus biodegvielas veidus:

—

biodegviela, ko iegūst no celulozes, hemicelulozes vai lignīna,

| — | biodegviela, ko iegūst no cukura un cietes (izņemot etanolu, ko iegūst no kukurūzas graudu cietes), |
| --- | --- |

—

biodegviela, ko iegūst no cukura un cietes (izņemot etanolu, ko iegūst no kukurūzas graudu cietes),

| — | biodegviela, ko iegūst no atkritumiem, tostarp no augu pēcpļaujas atliekām, citiem augu izcelsmes atkritumiem, dzīvnieku izcelsmes atkritumiem, pārtikas atkritumiem un kompostējamiem atkritumiem, |
| --- | --- |

—

biodegviela, ko iegūst no atkritumiem, tostarp no augu pēcpļaujas atliekām, citiem augu izcelsmes atkritumiem, dzīvnieku izcelsmes atkritumiem, pārtikas atkritumiem un kompostējamiem atkritumiem,

| — | dīzeļdegvielai ekvivalenta degviela, ko iegūst no atjaunojamas biomasas, tostarp augu eļļas un dzīvnieku taukiem, |
| --- | --- |

—

dīzeļdegvielai ekvivalenta degviela, ko iegūst no atjaunojamas biomasas, tostarp augu eļļas un dzīvnieku taukiem,

| — | biogāze, ko iegūst, pārveidojot organiskas vielas no atjaunojamas biomasas, |
| --- | --- |

—

biogāze, ko iegūst, pārveidojot organiskas vielas no atjaunojamas biomasas,

| — | butanols un citi alkoholi, ko iegūst, pārveidojot organiskas vielas no atjaunojamas biomasas, |
| --- | --- |

—

butanols un citi alkoholi, ko iegūst, pārveidojot organiskas vielas no atjaunojamas biomasas,

| — | cita degviela, ko iegūst no celulozes biomasas. |
| --- | --- |

—

cita degviela, ko iegūst no celulozes biomasas.

c)   Īstenošana praksē

| (99) | Bioetanola ražotāji var gūt priekšrocības no šīs shēmas. Lai varētu saņemt maksājumus, ražotājiem jāveic uzskaite par visiem attiecīgajiem taksācijas gadiem un ceturkšņiem. Šādā uzskaitē ietver dokumentāciju par iegādātajām izejvielām, bioetanola ražošanu un pārdotā bioetanola cenu un daudzumu. Ražotāji saņem tiešus maksājumus no valdības. |
| --- | --- |

(99)

Bioetanola ražotāji var gūt priekšrocības no šīs shēmas. Lai varētu saņemt maksājumus, ražotājiem jāveic uzskaite par visiem attiecīgajiem taksācijas gadiem un ceturkšņiem. Šādā uzskaitē ietver dokumentāciju par iegādātajām izejvielām, bioetanola ražošanu un pārdotā bioetanola cenu un daudzumu. Ražotāji saņem tiešus maksājumus no valdības.

| (100) | Shēma paredz maksājumus bioetanola ražotājiem, pamatojoties gan uz faktisko produkcijas apjomu, gan palielinātu produkcijas apjomu, t. i., produkcijas palielinājumu salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. Faktiskās produkcijas maksājumus aprēķina reizi ceturksnī, pamatojoties uz faktisko uzlabotā bioetanola produkciju, kas saražota katru ceturksni. Palielinātas produkcijas maksājumus veic par atbilstīgās uzlabotās biodegvielas daudzumu, ko atbilstīgs ražotājs saražojis taksācijas gadā un kas pārsniedz iepriekšējā taksācijas gadā saražoto daudzumu. |
| --- | --- |

(100)

Shēma paredz maksājumus bioetanola ražotājiem, pamatojoties gan uz faktisko produkcijas apjomu, gan palielinātu produkcijas apjomu, t. i., produkcijas palielinājumu salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. Faktiskās produkcijas maksājumus aprēķina reizi ceturksnī, pamatojoties uz faktisko uzlabotā bioetanola produkciju, kas saražota katru ceturksni. Palielinātas produkcijas maksājumus veic par atbilstīgās uzlabotās biodegvielas daudzumu, ko atbilstīgs ražotājs saražojis taksācijas gadā un kas pārsniedz iepriekšējā taksācijas gadā saražoto daudzumu.

| (101) | Gatavais produkts ir tieši tāds pats neatkarīgi no tā, vai etanols ir iegūts no 98. apsvērumā minētajām izejvielām, vai izgatavots no kukurūzas, kas ir ASV ražotā bioetanola galvenā izejviela. |
| --- | --- |

(101)

Gatavais produkts ir tieši tāds pats neatkarīgi no tā, vai etanols ir iegūts no 98. apsvērumā minētajām izejvielām, vai izgatavots no kukurūzas, kas ir ASV ražotā bioetanola galvenā izejviela.

d)   Secinājums

| (102) | Tika konstatēts, ka atbilstoši šai shēmai piešķirtās subsīdijas neradīja labumu nevienam no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. Lielākā daļa ražotāju, kas guva labumu no šīs shēmas, ir biodīzeļdegvielas ražotāji. Faktiski tikai 15 no apmēram 155 ASV uzņēmumiem, kas saņēma subsīdijas atbilstoši šai shēmai, 2011. gadā ražoja bioetanolu. |
| --- | --- |

(102)

Tika konstatēts, ka atbilstoši šai shēmai piešķirtās subsīdijas neradīja labumu nevienam no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. Lielākā daļa ražotāju, kas guva labumu no šīs shēmas, ir biodīzeļdegvielas ražotāji. Faktiski tikai 15 no apmēram 155 ASV uzņēmumiem, kas saņēma subsīdijas atbilstoši šai shēmai, 2011. gadā ražoja bioetanolu.

| (103) | Attiecībā uz izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem izmeklēšanā tika noskaidrots, ka subsīdiju kopējā summa, kas piešķirta atbilstoši šai shēmai par bioetanola produkciju, bija neliela salīdzinājumā ar bioetanola kopējo produkciju izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(103)

Attiecībā uz izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem izmeklēšanā tika noskaidrots, ka subsīdiju kopējā summa, kas piešķirta atbilstoši šai shēmai par bioetanola produkciju, bija neliela salīdzinājumā ar bioetanola kopējo produkciju izmeklēšanas periodā.

| (104) | Tāpēc nebija nepieciešams turpināt novērtējumu par to, vai šī shēma ir kompensējama. |
| --- | --- |

(104)

Tāpēc nebija nepieciešams turpināt novērtējumu par to, vai šī shēma ir kompensējama.

3.2.6.   USDA Biopārstrādes uzņēmumu atbalsta programma

| (105) | Biopārstrādes uzņēmumu atbalsta programma ir paredzēta, lai palīdzētu izstrādāt jaunas un nākotnes tehnoloģijas uzlabotas biodegvielas ieguvei. |
| --- | --- |

(105)

Biopārstrādes uzņēmumu atbalsta programma ir paredzēta, lai palīdzētu izstrādāt jaunas un nākotnes tehnoloģijas uzlabotas biodegvielas ieguvei.

a)   Juridiskais pamats

| (106) | Biopārstrādes uzņēmumu atbalsta programmas juridiskais pamats ir 2002. gada Lauksaimniecības nodrošināšanas un investīciju likuma (2002. gada Lauksaimniecības likums) IX nodaļas 9003. pants, kas grozīts ar 2008. gada Pārtikas, saglabāšanas un enerģētikas likuma IX nodaļas 9001. pantu. |
| --- | --- |

(106)

Biopārstrādes uzņēmumu atbalsta programmas juridiskais pamats ir 2002. gada Lauksaimniecības nodrošināšanas un investīciju likuma (2002. gada Lauksaimniecības likums) IX nodaļas 9003. pants, kas grozīts ar 2008. gada Pārtikas, saglabāšanas un enerģētikas likuma IX nodaļas 9001. pantu.

b)   Atbilstība

| (107) | Šo programmu pārvalda atsevišķa Lauksaimniecības ministrijas nodaļa. Programma piedāvā aizdevuma garantijas atbilstīgajiem pieprasītājiem, lai atbalstītu tādu komerciāla mēroga biopārstrādes uzņēmumu attīstīšanu un būvniecību, kuri izmanto atbilstīgu tehnoloģiju, vai tādu esošo uzņēmumu modernizāciju, kuri izmanto atbilstīgu tehnoloģiju. Lai varētu saņemt garantiju atbilstoši šai shēmai, konkrētā projektā jābūt izmantotai tehnoloģijai, kas pielāgota dzīvotspējīgai komerciāla mēroga darbībai, vai arī jāpierāda, ka projektam ir tehnisks un ekonomisks potenciāls, lai to komerciāli izmantotu biopārstrādes uzņēmumā, kas ražo uzlabotu biodegvielu. Projektā uzlabotas biodegvielas un bioloģisku produktu ražošanai jāizmanto atbilstīgas izejvielas. Atbilstīgas izejvielas ir, piemēram, atjaunojama biomasa, bioloģiskas cietvielas, attīrītu notekūdeņu dūņas un celulozes un papīra rūpniecības blakusprodukti. Lielākajai daļai atbilstīgā biopārstrādes uzņēmuma produkcijas jābūt ražotai no uzlabotas degvielas. |
| --- | --- |

(107)

Šo programmu pārvalda atsevišķa Lauksaimniecības ministrijas nodaļa. Programma piedāvā aizdevuma garantijas atbilstīgajiem pieprasītājiem, lai atbalstītu tādu komerciāla mēroga biopārstrādes uzņēmumu attīstīšanu un būvniecību, kuri izmanto atbilstīgu tehnoloģiju, vai tādu esošo uzņēmumu modernizāciju, kuri izmanto atbilstīgu tehnoloģiju. Lai varētu saņemt garantiju atbilstoši šai shēmai, konkrētā projektā jābūt izmantotai tehnoloģijai, kas pielāgota dzīvotspējīgai komerciāla mēroga darbībai, vai arī jāpierāda, ka projektam ir tehnisks un ekonomisks potenciāls, lai to komerciāli izmantotu biopārstrādes uzņēmumā, kas ražo uzlabotu biodegvielu. Projektā uzlabotas biodegvielas un bioloģisku produktu ražošanai jāizmanto atbilstīgas izejvielas. Atbilstīgas izejvielas ir, piemēram, atjaunojama biomasa, bioloģiskas cietvielas, attīrītu notekūdeņu dūņas un celulozes un papīra rūpniecības blakusprodukti. Lielākajai daļai atbilstīgā biopārstrādes uzņēmuma produkcijas jābūt ražotai no uzlabotas degvielas.

c)   Īstenošana praksē

| (108) | Bioetanola ražotāji var izmantot šo shēmu, ja tie izpilda atbilstības kritērijus un ja ir pieejami pietiekami valsts līdzekļi. Projektam ir jābūt ar tehnisku vērtību, un aizņēmējam jāatbilst konkrētiem finansiāliem kritērijiem, kas noteikti attiecīgos tiesību aktos. Jābūt arī pamatotai pārliecībai, ka garantētais aizdevums tiks atmaksāts. |
| --- | --- |

(108)

Bioetanola ražotāji var izmantot šo shēmu, ja tie izpilda atbilstības kritērijus un ja ir pieejami pietiekami valsts līdzekļi. Projektam ir jābūt ar tehnisku vērtību, un aizņēmējam jāatbilst konkrētiem finansiāliem kritērijiem, kas noteikti attiecīgos tiesību aktos. Jābūt arī pamatotai pārliecībai, ka garantētais aizdevums tiks atmaksāts.

| (109) | Apstiprināts pieprasītājs saņem aizdevuma garantiju, lai tas varētu iegūt nepieciešamos līdzekļus no aizdevēja-trešās personas. Aģentūras (Federālās valdības) maksimālā līdzdalība atbilstīgā projektā ir 90 % aizdevuma garantija, kas sedz līdz 80 % no finansētā projekta attiecināmajām izmaksām. Atlikušie 20 % jānodrošina aizņēmējam. Turklāt, palielinoties aizdevuma summai, maksimālā garantijas procentuālā daļa samazinās. |
| --- | --- |

(109)

Apstiprināts pieprasītājs saņem aizdevuma garantiju, lai tas varētu iegūt nepieciešamos līdzekļus no aizdevēja-trešās personas. Aģentūras (Federālās valdības) maksimālā līdzdalība atbilstīgā projektā ir 90 % aizdevuma garantija, kas sedz līdz 80 % no finansētā projekta attiecināmajām izmaksām. Atlikušie 20 % jānodrošina aizņēmējam. Turklāt, palielinoties aizdevuma summai, maksimālā garantijas procentuālā daļa samazinās.

d)   Secinājums

| (110) | Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka neviens uzņēmums vēl nebija saņēmis maksājumus no ASV valdības atbilstoši šai shēmai. Izmeklēšanas periodā trīs uzņēmumi, kas nav iekļauti izlasē, bija pieteikušies aizdevuma garantijai saistībā ar celulozes bioetanola ražošanu, lai gan divi no aizdevuma garantijas pieteikumiem vēl nebija saņemti. Neviens no minētajiem uzņēmumiem neražo bioetanolu, ko iegūst no kukurūzas. Izmeklēšanā arī tika noskaidrots, ka pagaidām vēl nav notikusi bioetanola ražošana, pamatojoties uz šo shēmu. |
| --- | --- |

(110)

Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka neviens uzņēmums vēl nebija saņēmis maksājumus no ASV valdības atbilstoši šai shēmai. Izmeklēšanas periodā trīs uzņēmumi, kas nav iekļauti izlasē, bija pieteikušies aizdevuma garantijai saistībā ar celulozes bioetanola ražošanu, lai gan divi no aizdevuma garantijas pieteikumiem vēl nebija saņemti. Neviens no minētajiem uzņēmumiem neražo bioetanolu, ko iegūst no kukurūzas. Izmeklēšanā arī tika noskaidrots, ka pagaidām vēl nav notikusi bioetanola ražošana, pamatojoties uz šo shēmu.

| (111) | Tāpat izmeklēšanā tika pierādīts, ka aizdevuma garantiju piešķīrumi nākotnes celulozes bioetanola ražotājiem neietekmēja bioetanola ražošanu un tirdzniecību izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(111)

Tāpat izmeklēšanā tika pierādīts, ka aizdevuma garantiju piešķīrumi nākotnes celulozes bioetanola ražotājiem neietekmēja bioetanola ražošanu un tirdzniecību izmeklēšanas periodā.

| (112) | Tāpēc šajā izmeklēšanā nav nepieciešams turpināt novērtējumu par to, vai šī shēma ir kompensējama. |
| --- | --- |

(112)

Tāpēc šajā izmeklēšanā nav nepieciešams turpināt novērtējumu par to, vai šī shēma ir kompensējama.

3.2.7.   USDA Biomasas kultūru audzēšanas atbalsta programma

| (113) | USDA Biomasas kultūru audzēšanas atbalsta programma (BCAP) atbalsta izejvielu ražošanu nākamās paaudzes uzlabotai biodegvielai. BCAP paredz pabalstus atbilstīgo kultūru ražotājiem vai atbilstīgās zemes platībās izaudzētu biomasas materiālu īpašniekiem. Pabalsti kā tādi tiek piešķirti par tādu kultūru audzēšanu un materiālu ražošanu, ko var izmantot kā izejvielu uzlabotai biodegvielai, bet ne par biodegvielas ražošanu. |
| --- | --- |

(113)

USDA Biomasas kultūru audzēšanas atbalsta programma (BCAP) atbalsta izejvielu ražošanu nākamās paaudzes uzlabotai biodegvielai. BCAP paredz pabalstus atbilstīgo kultūru ražotājiem vai atbilstīgās zemes platībās izaudzētu biomasas materiālu īpašniekiem. Pabalsti kā tādi tiek piešķirti par tādu kultūru audzēšanu un materiālu ražošanu, ko var izmantot kā izejvielu uzlabotai biodegvielai, bet ne par biodegvielas ražošanu.

| (114) | Kā norādījušas ASV iestādes, programmā BCAP jo īpaši nav iekļauts no kukurūzas ražots bioetanols, kas veido teju visu ASV bioetanola produkciju un eksportu. ASV iestādes uzskata, ka, ņemot vērā to, ka BCAP ir īpaši vērsta uz uzlaboto biodegvielu, un uzlabotas biodegvielas komerciālas ražošanas trūkumu, šī programma nepiešķīra nekādas priekšrocības bioetanola komerciālajiem ražotājiem Amerikas Savienotajās Valstīs izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(114)

Kā norādījušas ASV iestādes, programmā BCAP jo īpaši nav iekļauts no kukurūzas ražots bioetanols, kas veido teju visu ASV bioetanola produkciju un eksportu. ASV iestādes uzskata, ka, ņemot vērā to, ka BCAP ir īpaši vērsta uz uzlaboto biodegvielu, un uzlabotas biodegvielas komerciālas ražošanas trūkumu, šī programma nepiešķīra nekādas priekšrocības bioetanola komerciālajiem ražotājiem Amerikas Savienotajās Valstīs izmeklēšanas periodā.

a)   Juridiskais pamats

| (115) | USDA Biomasas kultūru audzēšanas atbalsta programmas juridiskais pamats ir 2008. gada Pārtikas, saglabāšanas un enerģētikas likuma (2008. gada Lauksaimniecības likums) 9011. pants. |
| --- | --- |

(115)

USDA Biomasas kultūru audzēšanas atbalsta programmas juridiskais pamats ir 2008. gada Pārtikas, saglabāšanas un enerģētikas likuma (2008. gada Lauksaimniecības likums) 9011. pants.

b)   Atbilstība

| (116) | BCAP sastāv no diviem komponentiem, kas katrs paredz specifiskus un atšķirīgus kritērijus. Pirmais, proti, projekta teritorijas komponents, paredz pabalstus “atbilstīgu kultūru” audzētājiem, savukārt otrais — pielāgošanas atbalsta — komponents paredz pabalstus “atbilstīgu materiālu” īpašniekiem. Atbilstīgas kultūras un materiālus izmanto kā izejvielas uzlabotai biodegvielai, siltumenerģijai, elektroenerģijai un bioloģiskiem produktiem. Kā norādījušas ASV iestādes, maksājumus nepiešķir tieši biodegvielas un bioenerģijas ražotājiem. |
| --- | --- |

(116)

BCAP sastāv no diviem komponentiem, kas katrs paredz specifiskus un atšķirīgus kritērijus. Pirmais, proti, projekta teritorijas komponents, paredz pabalstus “atbilstīgu kultūru” audzētājiem, savukārt otrais — pielāgošanas atbalsta — komponents paredz pabalstus “atbilstīgu materiālu” īpašniekiem. Atbilstīgas kultūras un materiālus izmanto kā izejvielas uzlabotai biodegvielai, siltumenerģijai, elektroenerģijai un bioloģiskiem produktiem. Kā norādījušas ASV iestādes, maksājumus nepiešķir tieši biodegvielas un bioenerģijas ražotājiem.

| (117) | Atbilstīgu kultūru definē kā jebkuru “atjaunojamas biomasas” kultūru, izņemot kultūras, par ko var saņemt maksājumus atbilstoši 2008. gada Lauksaimniecības likuma I nodaļai. Definīcijā neiekļautās kultūras cita starpā ir kukurūza, graudu sorgo, auzas, rīsi, kvieši, medus un cukurs. |
| --- | --- |

(117)

Atbilstīgu kultūru definē kā jebkuru “atjaunojamas biomasas” kultūru, izņemot kultūras, par ko var saņemt maksājumus atbilstoši 2008. gada Lauksaimniecības likuma I nodaļai. Definīcijā neiekļautās kultūras cita starpā ir kukurūza, graudu sorgo, auzas, rīsi, kvieši, medus un cukurs.

| (118) | Atbilstīgu materiālu definē kā jebkuru “atjaunojamu biomasu”, izņemot veselus graudus no jebkuras kultūras, kas nav iekļauta iepriekš minēto “atbilstīgo kultūru” definīcijā. Lai gan graudi no neiekļautajām kultūrām (piemēram, kukurūzas) nav iekļauti “atbilstīgu materiālu” definīcijā, šo kultūru atliekas (piemēram, celulozes materiāls) ir “atbilstīgi materiāli”. |
| --- | --- |

(118)

Atbilstīgu materiālu definē kā jebkuru “atjaunojamu biomasu”, izņemot veselus graudus no jebkuras kultūras, kas nav iekļauta iepriekš minēto “atbilstīgo kultūru” definīcijā. Lai gan graudi no neiekļautajām kultūrām (piemēram, kukurūzas) nav iekļauti “atbilstīgu materiālu” definīcijā, šo kultūru atliekas (piemēram, celulozes materiāls) ir “atbilstīgi materiāli”.

| (119) | BCAP pirmais komponents paredz pabalstus atbilstīgu kultūru audzētājiem. Lai varētu pretendēt uz pabalstiem, atbilstīgajai kultūrai jābūt izaudzētai ģeogrāfiskā teritorijā, ko apzīmē kā “projekta teritoriju”. BCAP pirmais komponents paredz pielāgošanas maksājumus par atjaunojamas biomasas avotu vai atbilstīgu materiālu savākšanu, novākšanu, uzglabāšanu un transportēšanu. |
| --- | --- |

(119)

BCAP pirmais komponents paredz pabalstus atbilstīgu kultūru audzētājiem. Lai varētu pretendēt uz pabalstiem, atbilstīgajai kultūrai jābūt izaudzētai ģeogrāfiskā teritorijā, ko apzīmē kā “projekta teritoriju”. BCAP pirmais komponents paredz pielāgošanas maksājumus par atjaunojamas biomasas avotu vai atbilstīgu materiālu savākšanu, novākšanu, uzglabāšanu un transportēšanu.

c)   Īstenošana praksē

| (120) | Biomasas pārstrādes uzņēmumi, tostarp bioetanola ražotāji, nesaņem kompensāciju ar BCAP starpniecību. Maksājumus saņem to piegādātāji, kas audzē atbilstīgas kultūras vai kam pieder atbilstīgs materiāls. ASV iestādes norādīja, ka BCAP nav veicinājusi bioetanola, tostarp celulozes bioetanola, ražošanu izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(120)

Biomasas pārstrādes uzņēmumi, tostarp bioetanola ražotāji, nesaņem kompensāciju ar BCAP starpniecību. Maksājumus saņem to piegādātāji, kas audzē atbilstīgas kultūras vai kam pieder atbilstīgs materiāls. ASV iestādes norādīja, ka BCAP nav veicinājusi bioetanola, tostarp celulozes bioetanola, ražošanu izmeklēšanas periodā.

| (121) | Izmeklēšanas periodā par atbilstošām BCAP maksājumu saņemšanai tika atzītas trīs bioetanola ražotnes atbilstoši pētniecības un izstrādes mērķim transportēšanas un uzglabāšanas jomā. Izmeklēšanas periodā 83 materiālu īpašniekiem, kas piegādāja kukurūzu vienai apstiprinātai ražotnei, kopumā tika izmaksāti USD 1,7 miljoni. Maksājumi netika veikti pārējiem materiālu īpašniekiem par materiālu piegādi uz atlikušajiem diviem atbilstošajiem biomasas pārstrādes uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(121)

Izmeklēšanas periodā par atbilstošām BCAP maksājumu saņemšanai tika atzītas trīs bioetanola ražotnes atbilstoši pētniecības un izstrādes mērķim transportēšanas un uzglabāšanas jomā. Izmeklēšanas periodā 83 materiālu īpašniekiem, kas piegādāja kukurūzu vienai apstiprinātai ražotnei, kopumā tika izmaksāti USD 1,7 miljoni. Maksājumi netika veikti pārējiem materiālu īpašniekiem par materiālu piegādi uz atlikušajiem diviem atbilstošajiem biomasas pārstrādes uzņēmumiem.

| (122) | Pirms IP bija 458 biomasas pārstrādes uzņēmumi, kas bija atzīti par atbilstošiem, lai saņemtu atbilstīgu materiālu piegādes. Tikai divi no šiem atbilstošajiem uzņēmumiem bija bioetanola ražotāji. |
| --- | --- |

(122)

Pirms IP bija 458 biomasas pārstrādes uzņēmumi, kas bija atzīti par atbilstošiem, lai saņemtu atbilstīgu materiālu piegādes. Tikai divi no šiem atbilstošajiem uzņēmumiem bija bioetanola ražotāji.

| (123) | Izmeklēšanas periodā bija noteiktas deviņas projekta teritorijas. Minētajā periodā notika kultūru pieteikšana vai iekļaušana BCAP. Tādējādi tobrīd kultūru savākšana vai novākšana nenotika. |
| --- | --- |

(123)

Izmeklēšanas periodā bija noteiktas deviņas projekta teritorijas. Minētajā periodā notika kultūru pieteikšana vai iekļaušana BCAP. Tādējādi tobrīd kultūru savākšana vai novākšana nenotika.

d)   Secinājums

| (124) | Kā paskaidrots iepriekš, maksājumus atbilstoši šai shēmai saņem piegādātāji, kas audzē atbilstīgas kultūras vai kam pieder atbilstīgs materiāls. Nebija pierādījumu, kas apstiprinātu, ka labumu netiešā veidā gūst bioetanola ražotāji, un samaksātās summas tādējādi nebija kompensējamas. |
| --- | --- |

(124)

Kā paskaidrots iepriekš, maksājumus atbilstoši šai shēmai saņem piegādātāji, kas audzē atbilstīgas kultūras vai kam pieder atbilstīgs materiāls. Nebija pierādījumu, kas apstiprinātu, ka labumu netiešā veidā gūst bioetanola ražotāji, un samaksātās summas tādējādi nebija kompensējamas.

3.2.8.   USDA programma “Rural Energy for America”

| (125) | USDA programma “Rural Energy for America” (REAP) paredz aizdevumu garantijas un dotācijas maziem lauku uzņēmumiem un lauksaimniecības produktu ražotājiem atjaunojamu energoresursu sistēmu iegādei un energoefektivitātes uzlabošanai. Tā arī paredz dotācijas priekšizpētes veikšanai par atjaunojamu energoresursu sistēmām, energoaudita veikšanai, kā arī atjaunojamu energoresursu attīstības atbalstu lauksaimniecības produktu ražotājiem un maziem lauku uzņēmumiem. Kā norādījušas ASV iestādes, REAP atbalsta ļoti daudzus lauksaimniecības produktu ražotājus un mazus uzņēmumus, kas cenšas samazināt enerģijas patēriņu; tā neatbalsta kādas konkrētas preces ražošanu un nav vērsta uz konkrētu uzņēmumu vai uzņēmumu grupu. |
| --- | --- |

(125)

USDA programma “Rural Energy for America” (REAP) paredz aizdevumu garantijas un dotācijas maziem lauku uzņēmumiem un lauksaimniecības produktu ražotājiem atjaunojamu energoresursu sistēmu iegādei un energoefektivitātes uzlabošanai. Tā arī paredz dotācijas priekšizpētes veikšanai par atjaunojamu energoresursu sistēmām, energoaudita veikšanai, kā arī atjaunojamu energoresursu attīstības atbalstu lauksaimniecības produktu ražotājiem un maziem lauku uzņēmumiem. Kā norādījušas ASV iestādes, REAP atbalsta ļoti daudzus lauksaimniecības produktu ražotājus un mazus uzņēmumus, kas cenšas samazināt enerģijas patēriņu; tā neatbalsta kādas konkrētas preces ražošanu un nav vērsta uz konkrētu uzņēmumu vai uzņēmumu grupu.

| (126) | REAP sastāv no šādiem trim komponentiem:






  — | Atjaunojamu energoresursu sistēma (RES) un Energoefektivitātes uzlabošanas (EEI) aizdevumu garantiju un dotāciju programma, kas paredz aizdevumu garantijas un/vai dotācijas lauksaimniecības produktu ražotājiem un maziem lauku uzņēmumiem atjaunojamu energoresursu sistēmu iegādei, uzstādīšanai un būvniecībai un energoefektivitātes uzlabošanai; |
| --- | --- | --- |

(126)

REAP sastāv no šādiem trim komponentiem:

—

Atjaunojamu energoresursu sistēma (RES) un Energoefektivitātes uzlabošanas (EEI) aizdevumu garantiju un dotāciju programma, kas paredz aizdevumu garantijas un/vai dotācijas lauksaimniecības produktu ražotājiem un maziem lauku uzņēmumiem atjaunojamu energoresursu sistēmu iegādei, uzstādīšanai un būvniecībai un energoefektivitātes uzlabošanai;

| — | energoaudita un atjaunojamu energoresursu attīstības atbalsta dotāciju programma, kas paredz dotāciju atbalstu struktūrām, kuras palīdz lauksaimniecības produktu ražotājiem un maziem lauku uzņēmumiem, veicot energoauditus un sniedzot informāciju par atjaunojamu energoresursu attīstības atbalstu; |
| --- | --- |

—

energoaudita un atjaunojamu energoresursu attīstības atbalsta dotāciju programma, kas paredz dotāciju atbalstu struktūrām, kuras palīdz lauksaimniecības produktu ražotājiem un maziem lauku uzņēmumiem, veicot energoauditus un sniedzot informāciju par atjaunojamu energoresursu attīstības atbalstu;

| — | priekšizpētes dotāciju programma, kas paredz dotāciju atbalstu pieprasītājiem, kuriem jāveic priekšizpēte, kas nepieciešama daudzu valdības enerģētikas programmu īstenošanā. |
| --- | --- |

—

priekšizpētes dotāciju programma, kas paredz dotāciju atbalstu pieprasītājiem, kuriem jāveic priekšizpēte, kas nepieciešama daudzu valdības enerģētikas programmu īstenošanā.

| (127) | Ar šo trīs komponentu starpniecību REAP pieejama šādu veidu projektiem: atjaunojamu energoresursu sistēmas, energoefektivitātes uzlabojumi, energoaudits, atjaunojamu energoresursu attīstības atbalsts un priekšizpēte. |
| --- | --- |

(127)

Ar šo trīs komponentu starpniecību REAP pieejama šādu veidu projektiem: atjaunojamu energoresursu sistēmas, energoefektivitātes uzlabojumi, energoaudits, atjaunojamu energoresursu attīstības atbalsts un priekšizpēte.

a)   Juridiskais pamats

| (128) | USDA programmas “Rural Energy for America” juridiskais pamats ir 2002. gada Lauksaimniecības nodrošināšanas un lauku investīciju likuma (2002. gada Lauksaimniecības likums) IX nodaļas 9006. pants, kā arī 2002. gada Lauksaimniecības likuma IX nodaļas 9007. pants, kas grozīts ar 2008. gada Pārtikas, saglabāšanas un enerģētikas likuma (2008. gada Lauksaimniecības likums) IX nodaļas 9001. pantu. |
| --- | --- |

(128)

USDA programmas “Rural Energy for America” juridiskais pamats ir 2002. gada Lauksaimniecības nodrošināšanas un lauku investīciju likuma (2002. gada Lauksaimniecības likums) IX nodaļas 9006. pants, kā arī 2002. gada Lauksaimniecības likuma IX nodaļas 9007. pants, kas grozīts ar 2008. gada Pārtikas, saglabāšanas un enerģētikas likuma (2008. gada Lauksaimniecības likums) IX nodaļas 9001. pantu.

b)   Atbilstība

| (129) | Atbilstības kritēriji atšķiras atkarībā no projekta veida, kā minēts 127. apsvērumā attiecībā uz atjaunojamu energoresursu sistēmu un energoefektivitātes uzlabojumu projektiem — no tā, vai tiek pieprasīta dotācija vai aizdevuma garantija. |
| --- | --- |

(129)

Atbilstības kritēriji atšķiras atkarībā no projekta veida, kā minēts 127. apsvērumā attiecībā uz atjaunojamu energoresursu sistēmu un energoefektivitātes uzlabojumu projektiem — no tā, vai tiek pieprasīta dotācija vai aizdevuma garantija.

c)   Īstenošana praksē

| (130) | Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka kopš 2008. gada Lauksaimniecības likuma ieviešanas ar REAP starpniecību ir veikti piešķīrumi vairāk nekā 5 960 projektiem par laikposmu no 2008. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim (izmeklēšanas periods). Kā norādījušas ASV iestādes, lielākā daļa šo piešķīrumu tika atvēlēta projektiem, kas nebija saistīti ar biodegvielas veidiem. Starp šādiem projektiem bija saules, vēja enerģijas un energoefektivitātes projekti, bet ne tikai tie. |
| --- | --- |

(130)

Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka kopš 2008. gada Lauksaimniecības likuma ieviešanas ar REAP starpniecību ir veikti piešķīrumi vairāk nekā 5 960 projektiem par laikposmu no 2008. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim (izmeklēšanas periods). Kā norādījušas ASV iestādes, lielākā daļa šo piešķīrumu tika atvēlēta projektiem, kas nebija saistīti ar biodegvielas veidiem. Starp šādiem projektiem bija saules, vēja enerģijas un energoefektivitātes projekti, bet ne tikai tie.

| (131) | Izmeklēšanas periodā pabalstus atbilstoši REAP programmām saņēma tikai divi bioetanola ražotāji — katrs kā priekšizpētes dotāciju. Pirms IP viens uzņēmums saņēma dotāciju atjaunojamu energoresursu sistēmu projektam, kas bija saistīts ar bioetanola ražošanu no cukura un atkritumiem uz alkohola bāzes. |
| --- | --- |

(131)

Izmeklēšanas periodā pabalstus atbilstoši REAP programmām saņēma tikai divi bioetanola ražotāji — katrs kā priekšizpētes dotāciju. Pirms IP viens uzņēmums saņēma dotāciju atjaunojamu energoresursu sistēmu projektam, kas bija saistīts ar bioetanola ražošanu no cukura un atkritumiem uz alkohola bāzes.

d)   Secinājums

| (132) | Šo shēmu uzskata par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta nozīmē, jo tā nodrošina finansiālu ieguldījumu, ko ASV valdība piešķir kā dotāciju. Subsīdija rada priekšrocības uzņēmumiem, kas to saņem. |
| --- | --- |

(132)

Šo shēmu uzskata par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta nozīmē, jo tā nodrošina finansiālu ieguldījumu, ko ASV valdība piešķir kā dotāciju. Subsīdija rada priekšrocības uzņēmumiem, kas to saņem.

| (133) | Tomēr ir arī jānorāda, ka, kā tika secināts, neviena no šīm dotācijām nebija paredzēta kādas konkrētas preces, tostarp bioetanola, ražošanai, un tas nozīmē, ka tās nevar uzskatīt par kompensējamām atbilstoši pamatregulas 4. pantam. |
| --- | --- |

(133)

Tomēr ir arī jānorāda, ka, kā tika secināts, neviena no šīm dotācijām nebija paredzēta kādas konkrētas preces, tostarp bioetanola, ražošanai, un tas nozīmē, ka tās nevar uzskatīt par kompensējamām atbilstoši pamatregulas 4. pantam.

3.2.9.   Enerģētikas ministrijas biopārstrādes uzņēmumu projektu dotācijas.

| (134) | Attiecīgie normatīvie akti atļauj finansēt Integrated Biorefinery Demonstration Projects, lai parādītu: tādu integrētu biopārstrādes uzņēmumu komerciālo izmantojumu, kas koncentrējušies uz lignocelulozes izejvielām, biomasas tehnoloģiju komerciālo izmantojumu dažādiem mērķiem, tostarp šķidrā veidā transportējamai degvielai, augstas vērtības bioķīmiskajām vielām, izejvielu un ražojumu uz petrolejas bāzes aizstājējproduktiem un elektroenerģijai vai siltumenerģijai, kā arī dažādu biomasas izejvielu savākšanu un apstrādi. |
| --- | --- |

(134)

Attiecīgie normatīvie akti atļauj finansēt Integrated Biorefinery Demonstration Projects, lai parādītu: tādu integrētu biopārstrādes uzņēmumu komerciālo izmantojumu, kas koncentrējušies uz lignocelulozes izejvielām, biomasas tehnoloģiju komerciālo izmantojumu dažādiem mērķiem, tostarp šķidrā veidā transportējamai degvielai, augstas vērtības bioķīmiskajām vielām, izejvielu un ražojumu uz petrolejas bāzes aizstājējproduktiem un elektroenerģijai vai siltumenerģijai, kā arī dažādu biomasas izejvielu savākšanu un apstrādi.

a)   Juridiskais pamats

| (135) | Enerģētikas ministrijas biopārstrādes uzņēmumu projektu dotāciju juridiskais pamats ir 2005. gada Enerģētikas politikas likuma 931. un 932. pants. |
| --- | --- |

(135)

Enerģētikas ministrijas biopārstrādes uzņēmumu projektu dotāciju juridiskais pamats ir 2005. gada Enerģētikas politikas likuma 931. un 932. pants.

b)   Atbilstība

| (136) | Uz dotācijām var pretendēt, ja attiecīgās Enerģētikas ministrijas iestādes publicē finansējuma iespējas paziņojumu (FOA) par katru projektu. Attiecībā uz FOA, kas saistīti ar bioetanolu, dotāciju saņēmējiem jāizmanto celulozes biomasa un jāražo biodegviela; konkrētā atbilstīgā biomasa un biodegviela (vai tās veidi) tiek noteikti katrā FOA. |
| --- | --- |

(136)

Uz dotācijām var pretendēt, ja attiecīgās Enerģētikas ministrijas iestādes publicē finansējuma iespējas paziņojumu (FOA) par katru projektu. Attiecībā uz FOA, kas saistīti ar bioetanolu, dotāciju saņēmējiem jāizmanto celulozes biomasa un jāražo biodegviela; konkrētā atbilstīgā biomasa un biodegviela (vai tās veidi) tiek noteikti katrā FOA.

c)   Īstenošana praksē

| (137) | Shēma tiek pārvaldīta, izsludinot vairākus ikgadējus piedāvājumus piedalīties konkursā vai publicējot FOA, pamatojoties uz kuriem tiek sadalīti piešķirtie līdzekļi. Konkursos var piedalīties kritērijiem atbilstošie pretendenti no rūpniecības nozares, akadēmiskajām aprindām un valsts laboratorijām. Kritērijiem atbilstošie pretendenti iesniedz piedāvājumus, kas tiek salīdzināti ar FOA noteiktajiem kritērijiem. Kad finansējums ir piešķirts, Enerģētikas ministrijas attiecīgās iestādes uzrauga tā saņēmēja darbību un salīdzina to ar noteikto darbības jomu, grafiku un izmaksām visā finansējuma termiņā. Maksājums par izmaksām, kas finansējuma saņēmējam radušās projekta īstenošanā, ir jāatmaksā. |
| --- | --- |

(137)

Shēma tiek pārvaldīta, izsludinot vairākus ikgadējus piedāvājumus piedalīties konkursā vai publicējot FOA, pamatojoties uz kuriem tiek sadalīti piešķirtie līdzekļi. Konkursos var piedalīties kritērijiem atbilstošie pretendenti no rūpniecības nozares, akadēmiskajām aprindām un valsts laboratorijām. Kritērijiem atbilstošie pretendenti iesniedz piedāvājumus, kas tiek salīdzināti ar FOA noteiktajiem kritērijiem. Kad finansējums ir piešķirts, Enerģētikas ministrijas attiecīgās iestādes uzrauga tā saņēmēja darbību un salīdzina to ar noteikto darbības jomu, grafiku un izmaksām visā finansējuma termiņā. Maksājums par izmaksām, kas finansējuma saņēmējam radušās projekta īstenošanā, ir jāatmaksā.

| (138) | Finansiāla atbalsta nolīgumi atbilstoši šai programmai neatbalsta kukurūzas bioetanola procesa tehnoloģiju attīstību. Atbalsts tiek sniegts tikai attiecībā uz uzlabotu celulozes biodegvielu. |
| --- | --- |

(138)

Finansiāla atbalsta nolīgumi atbilstoši šai programmai neatbalsta kukurūzas bioetanola procesa tehnoloģiju attīstību. Atbalsts tiek sniegts tikai attiecībā uz uzlabotu celulozes biodegvielu.

| (139) | Finansējuma saņēmējiem jāizmanto celulozes biomasa un jāražo biodegviela; konkrētā atbilstīgā biomasa un biodegviela (vai tās veidi) tiek noteikti katrā FOA. |
| --- | --- |

(139)

Finansējuma saņēmējiem jāizmanto celulozes biomasa un jāražo biodegviela; konkrētā atbilstīgā biomasa un biodegviela (vai tās veidi) tiek noteikti katrā FOA.

| (140) | Izmeklēšanas periodā atbilstoši šai shēmai tika finansēti pieci vērienīgi bioetanola projekti. Labumu no šīs shēmas izmeklēšanas periodā guva viens no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(140)

Izmeklēšanas periodā atbilstoši šai shēmai tika finansēti pieci vērienīgi bioetanola projekti. Labumu no šīs shēmas izmeklēšanas periodā guva viens no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem.

d)   Secinājums

| (141) | Šo shēmu uzskata par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta nozīmē, jo tā nodrošina finansiālu ieguldījumu, ko ASV valdība piešķir kā dotācijas. Subsīdija rada priekšrocības uzņēmumiem, kas to saņem. |
| --- | --- |

(141)

Šo shēmu uzskata par subsīdiju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta nozīmē, jo tā nodrošina finansiālu ieguldījumu, ko ASV valdība piešķir kā dotācijas. Subsīdija rada priekšrocības uzņēmumiem, kas to saņem.

| (142) | Tomēr izmeklēšanā tika secināts, ka izmeklēšanas periodā tirgū netika pārdots komerciāls celulozes bioetanols. Ņemot vērā šā gadījuma konkrētos apstākļus, t. i., to, ka shēma ir vērsta, piemēram, uz celulozes bioetanolu, un celulozes bioetanola ražošanas trūkumu, uzskata, ka izmeklēšanas periodā šī shēma neradīja priekšrocības bioetanola komerciālajiem ražotājiem ASV un tāpēc nav ietekmējusi bioetanola eksportu uz ES izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(142)

Tomēr izmeklēšanā tika secināts, ka izmeklēšanas periodā tirgū netika pārdots komerciāls celulozes bioetanols. Ņemot vērā šā gadījuma konkrētos apstākļus, t. i., to, ka shēma ir vērsta, piemēram, uz celulozes bioetanolu, un celulozes bioetanola ražošanas trūkumu, uzskata, ka izmeklēšanas periodā šī shēma neradīja priekšrocības bioetanola komerciālajiem ražotājiem ASV un tāpēc nav ietekmējusi bioetanola eksportu uz ES izmeklēšanas periodā.

| (143) | Jānorāda arī, ka, runājot par izlasē iekļauto uzņēmumu apgrozījumu no attiecīgā produkta, atbilstoši šai shēmai piešķirto subsīdiju summa bija neliela. |
| --- | --- |

(143)

Jānorāda arī, ka, runājot par izlasē iekļauto uzņēmumu apgrozījumu no attiecīgā produkta, atbilstoši šai shēmai piešķirto subsīdiju summa bija neliela.

3.2.10.   Secinājums par federālajām shēmām

| (144) | Tika konstatēts, ka izmeklēšanas periodā ASV valdība piešķīra USD 0,45 kredītu par katru bioetanola galonu, kas izmantots spirta degvielas maisījumu izgatavošanai. Tas nozīmē, ka bioetanola maisījumu izgatavotāji guva labumu no nodokļa likmes samazinājuma pārdošanas brīdī vai saņēma tiešu maksājumu kā atskaitījumu no to parastajām saistībām attiecībā uz daļu benzīna degvielas akcīzes nodokļa. Nodokļu kredīti par maisījumiem tika izmantoti mazākā mērā ienākuma nodokļa saistību kompensēšanai. Tas ir finansiāls ieguldījums nesaņemtu valdības ieņēmumu veidā, kas nodrošina tā saņēmējiem labumu, kurš izpaužas kā nodokļu saistību samazinājums. Shēma attiecas tikai uz uzņēmumiem, kas ir iesaistīti bioetanola rūpniecībā, t. i., bioetanola jaukšanā, un tāpēc tā ir uzskatāma par kompensējamu. |
| --- | --- |

(144)

Tika konstatēts, ka izmeklēšanas periodā ASV valdība piešķīra USD 0,45 kredītu par katru bioetanola galonu, kas izmantots spirta degvielas maisījumu izgatavošanai. Tas nozīmē, ka bioetanola maisījumu izgatavotāji guva labumu no nodokļa likmes samazinājuma pārdošanas brīdī vai saņēma tiešu maksājumu kā atskaitījumu no to parastajām saistībām attiecībā uz daļu benzīna degvielas akcīzes nodokļa. Nodokļu kredīti par maisījumiem tika izmantoti mazākā mērā ienākuma nodokļa saistību kompensēšanai. Tas ir finansiāls ieguldījums nesaņemtu valdības ieņēmumu veidā, kas nodrošina tā saņēmējiem labumu, kurš izpaužas kā nodokļu saistību samazinājums. Shēma attiecas tikai uz uzņēmumiem, kas ir iesaistīti bioetanola rūpniecībā, t. i., bioetanola jaukšanā, un tāpēc tā ir uzskatāma par kompensējamu.

| (145) | Tomēr izmeklēšanā tika konstatēts, ka galvenā subsīdiju shēma — nodokļu kredīts par bioetanola maisījumiem — tika izbeigta 2011. gada beigās un netika ieviesta atkārtoti. |
| --- | --- |

(145)

Tomēr izmeklēšanā tika konstatēts, ka galvenā subsīdiju shēma — nodokļu kredīts par bioetanola maisījumiem — tika izbeigta 2011. gada beigās un netika ieviesta atkārtoti.

| (146) | Pēc svarīgāko faktu un apsvērumu izpaušanas Komisija nolēma turpināt izmeklēšanu un nenoteikt pagaidu pasākumus, un viena persona apgalvoja, ka šo subsīdiju dažādās nodokļu deklarācijās saņēmēji joprojām var pieprasīt arī pēc 2011. gada 31. decembra. |
| --- | --- |

(146)

Pēc svarīgāko faktu un apsvērumu izpaušanas Komisija nolēma turpināt izmeklēšanu un nenoteikt pagaidu pasākumus, un viena persona apgalvoja, ka šo subsīdiju dažādās nodokļu deklarācijās saņēmēji joprojām var pieprasīt arī pēc 2011. gada 31. decembra.

| (147) | Par tiek norādīts, ka izmeklēšanā atklāja, ka maisījuma izgatavotājs nodokļu kredītus par bioetanola maisījumiem pieprasīja pārsvarā kā akcīzes nodokļa kredītu bioetanola un benzīna maisījuma izgatavošanas laikā, lai samazinātu pieprasītāja akcīzes nodokļa saistības. Nodokļu kredītus par bioetanola maisījumiem tikai ierobežotā mērā izmantotu tam, lai kompensētu pieprasītāja ienākuma nodokļa saistības. Ir skaidrs, ka starp maisījuma izgatavošanu un kredīta izmaksu pieprasītājam paiet zināms laiks. Izmeklēšanas periodā sniegto nodokļu kredītu summa par maisījumiem ir saistīta arī maisījumiem, kas izgatavoti pirms izmeklēšanas perioda. Tāpēc, kad 2012. gadā lēma par to, vai noteikt galīgos pasākumus, — ja vien shēma netiek atjaunināta ar atpakaļejošu spēku, — visi pieprasījumi piešķirt nodokļu kredītus par maisījumiem būtu nenozīmīgi. Tādēļ neviens no šiem apsvērumiem neliecina, ka subsidēšana turpinājās. |
| --- | --- |

(147)

Par tiek norādīts, ka izmeklēšanā atklāja, ka maisījuma izgatavotājs nodokļu kredītus par bioetanola maisījumiem pieprasīja pārsvarā kā akcīzes nodokļa kredītu bioetanola un benzīna maisījuma izgatavošanas laikā, lai samazinātu pieprasītāja akcīzes nodokļa saistības. Nodokļu kredītus par bioetanola maisījumiem tikai ierobežotā mērā izmantotu tam, lai kompensētu pieprasītāja ienākuma nodokļa saistības. Ir skaidrs, ka starp maisījuma izgatavošanu un kredīta izmaksu pieprasītājam paiet zināms laiks. Izmeklēšanas periodā sniegto nodokļu kredītu summa par maisījumiem ir saistīta arī maisījumiem, kas izgatavoti pirms izmeklēšanas perioda. Tāpēc, kad 2012. gadā lēma par to, vai noteikt galīgos pasākumus, — ja vien shēma netiek atjaunināta ar atpakaļejošu spēku, — visi pieprasījumi piešķirt nodokļu kredītus par maisījumiem būtu nenozīmīgi. Tādēļ neviens no šiem apsvērumiem neliecina, ka subsidēšana turpinājās.

| (148) | Tā pati persona apgalvoja, ka no 15. panta 1. punkta ceturtās daļas skaidri izriet, ka subsīdija nav uzskatāma par “atceltu”, līdz persona, pret kuru iesniegta sūdzība, būs sniegusi pārliecinošus pierādījumus tam, ka vairs nav iespējami maksājumi saskaņā ar kādu no subsīdijas shēmām, kas attiecīgā ražojuma ražotājiem/eksportētajiem sniedz priekšrocības. Tomēr jānorāda, ka nodokļu kredīti par bioetanola maisījumiem bija vienīgā subsīdiju shēma, kas izmeklēšanas laikā nodrošināja, iespējams, kompensējamas subsīdijas, un šī shēma vairs nedarbojas. Pārējās izmeklējamās shēmas, kas radīja priekšrocības tieši bioetanola ražošanas nozarei, bija nenozīmīgas. Šis apgalvojums tādēļ tika noraidīts. |
| --- | --- |

(148)

Tā pati persona apgalvoja, ka no 15. panta 1. punkta ceturtās daļas skaidri izriet, ka subsīdija nav uzskatāma par “atceltu”, līdz persona, pret kuru iesniegta sūdzība, būs sniegusi pārliecinošus pierādījumus tam, ka vairs nav iespējami maksājumi saskaņā ar kādu no subsīdijas shēmām, kas attiecīgā ražojuma ražotājiem/eksportētajiem sniedz priekšrocības. Tomēr jānorāda, ka nodokļu kredīti par bioetanola maisījumiem bija vienīgā subsīdiju shēma, kas izmeklēšanas laikā nodrošināja, iespējams, kompensējamas subsīdijas, un šī shēma vairs nedarbojas. Pārējās izmeklējamās shēmas, kas radīja priekšrocības tieši bioetanola ražošanas nozarei, bija nenozīmīgas. Šis apgalvojums tādēļ tika noraidīts.

| (149) | Persona turklāt apgalvoja, ka ienākuma nodokļa kredīts celulozes bioetanola ražotājiem, kurš aprakstīts iepriekš 79.–85. apsvērumā, ir shēma, ar ko paredzēts aizstāt nodokļu kredītu par maisījumiem shēmu kā veidu, kā subsidēt attiecīgo ražojumu. Par šo apgalvojumu jānorāda — pirmās paaudzes bioetanola ražošana pārsvarā netiek atbalstīta, bet shēmu otrās paaudzes biodegvielas ražošanas atbalstam ir vairāk. Tomēr otrās paaudzes biodegvielu ražošana ir niecīga, un tādēļ pagaidām piešķirts ļoti maz subsīdiju. Jāprecizē, ka ienākuma nodokļa kredīts celulozes bioetanola ražotājiem neaizstāj nodokļu kredītus par maisījumiem, jo šāda shēma vienkārši jau pastāv. Turklāt, kā jau norāda pats shēmas nosaukums, ienākuma nodokļa kredīts celulozes bioetanola ražotājiem ir stimuls celulozes bioetanola ražotajiem. Savukārt ar nodokļu kredītiem par maisījumiem tiek stimulēti maisījumu izgatavotāji. Izmeklēšanā atklājās, ka pārsvarā gadījumu nodokļu kredītus par maisījumiem pieprasīja tāds maisījumu izgatavotājs/tirgotājs ar akcīzes nodokļa saistībām kā, piemēram, naftas ķīmijas uzņēmums. Tas nozīmē, ka tie nebija bioetanola ražotāji, kas pārsvarā pieprasīja nodokļu kredītus par maisījumiem izmeklēšanas periodā. Tādēļ nevar apgalvot, ka ienākuma nodokļa kredīts celulozes bioetanola ražotājiem aizstāj nodokļu kredītus par maisījumiem. Tāpēc šī sūdzība tika noraidīta. |
| --- | --- |

(149)

Persona turklāt apgalvoja, ka ienākuma nodokļa kredīts celulozes bioetanola ražotājiem, kurš aprakstīts iepriekš 79.–85. apsvērumā, ir shēma, ar ko paredzēts aizstāt nodokļu kredītu par maisījumiem shēmu kā veidu, kā subsidēt attiecīgo ražojumu. Par šo apgalvojumu jānorāda — pirmās paaudzes bioetanola ražošana pārsvarā netiek atbalstīta, bet shēmu otrās paaudzes biodegvielas ražošanas atbalstam ir vairāk. Tomēr otrās paaudzes biodegvielu ražošana ir niecīga, un tādēļ pagaidām piešķirts ļoti maz subsīdiju. Jāprecizē, ka ienākuma nodokļa kredīts celulozes bioetanola ražotājiem neaizstāj nodokļu kredītus par maisījumiem, jo šāda shēma vienkārši jau pastāv. Turklāt, kā jau norāda pats shēmas nosaukums, ienākuma nodokļa kredīts celulozes bioetanola ražotājiem ir stimuls celulozes bioetanola ražotajiem. Savukārt ar nodokļu kredītiem par maisījumiem tiek stimulēti maisījumu izgatavotāji. Izmeklēšanā atklājās, ka pārsvarā gadījumu nodokļu kredītus par maisījumiem pieprasīja tāds maisījumu izgatavotājs/tirgotājs ar akcīzes nodokļa saistībām kā, piemēram, naftas ķīmijas uzņēmums. Tas nozīmē, ka tie nebija bioetanola ražotāji, kas pārsvarā pieprasīja nodokļu kredītus par maisījumiem izmeklēšanas periodā. Tādēļ nevar apgalvot, ka ienākuma nodokļa kredīts celulozes bioetanola ražotājiem aizstāj nodokļu kredītus par maisījumiem. Tāpēc šī sūdzība tika noraidīta.

| (150) | Noslēgumā persona apgalvoja, ka nodokļu kredītu par maisījumiem shēmas darbības beigās joprojām var gūt priekšrocības, jo tā turpina izmantot pamatlīdzekļus, kas iegūti ar subsīdiju palīdzību. Tika apgalvots, ka tādu priekšrocību aprēķinā, kas uzņēmumam radušās pateicoties atkārtotām subsīdijām, kuras saistītas ar pamatlīdzekļu iegādi, jāņem vērā priekšrocības par iepriekšējiem gadiem amortizācijas perioda laikā. Pirmām kārtām tiek norādīts, ka subsīdija nav saistīta ar pamatlīdzekļu iegādi. Nodokļu kredīti par maisījumiem ir atkārtota subsīdija tādā nozīmē, ka tā ir periodiska, un uzskata, ka priekšrocības uzkrājas gadā, kurā tās piešķirtas. Turklāt, ka iepriekš norādīts, izmeklēšanas periodā pieprasītāju vidū bija tikai daži bioetanola ražotāji. Tāpēc šī sūdzība tika noraidīta. |
| --- | --- |

(150)

Noslēgumā persona apgalvoja, ka nodokļu kredītu par maisījumiem shēmas darbības beigās joprojām var gūt priekšrocības, jo tā turpina izmantot pamatlīdzekļus, kas iegūti ar subsīdiju palīdzību. Tika apgalvots, ka tādu priekšrocību aprēķinā, kas uzņēmumam radušās pateicoties atkārtotām subsīdijām, kuras saistītas ar pamatlīdzekļu iegādi, jāņem vērā priekšrocības par iepriekšējiem gadiem amortizācijas perioda laikā. Pirmām kārtām tiek norādīts, ka subsīdija nav saistīta ar pamatlīdzekļu iegādi. Nodokļu kredīti par maisījumiem ir atkārtota subsīdija tādā nozīmē, ka tā ir periodiska, un uzskata, ka priekšrocības uzkrājas gadā, kurā tās piešķirtas. Turklāt, ka iepriekš norādīts, izmeklēšanas periodā pieprasītāju vidū bija tikai daži bioetanola ražotāji. Tāpēc šī sūdzība tika noraidīta.

| (151) | ASV iestāžu iesniegtie statistikas dati parādīja, ka atšķirībā no pieprasījumiem, kas iesniegti par nodokļu kredītiem par maisījumiem, mazo ražotāju ienākuma nodokļa kredītu kopumā izmantoja ļoti maz. Salīdzinot kopējo summu, kas pieprasīta atbilstoši šai shēmai, ar kopējo bioetanola produkciju, ir skaidrs, ka kopējais subsidēšanas apjoms izmeklēšanas periodā bija neliels. |
| --- | --- |

(151)

ASV iestāžu iesniegtie statistikas dati parādīja, ka atšķirībā no pieprasījumiem, kas iesniegti par nodokļu kredītiem par maisījumiem, mazo ražotāju ienākuma nodokļa kredītu kopumā izmantoja ļoti maz. Salīdzinot kopējo summu, kas pieprasīta atbilstoši šai shēmai, ar kopējo bioetanola produkciju, ir skaidrs, ka kopējais subsidēšanas apjoms izmeklēšanas periodā bija neliels.

| (152) | Izmeklēšanas periodā, kas ir arī laiks, kad celulozes bioetanola rūpnieciska ražošana netika veikta līdz pat IP beigām, no celulozes bioetanola ražotājiem netika saņemti ienākuma nodokļa kredīta pieprasījumi. |
| --- | --- |

(152)

Izmeklēšanas periodā, kas ir arī laiks, kad celulozes bioetanola rūpnieciska ražošana netika veikta līdz pat IP beigām, no celulozes bioetanola ražotājiem netika saņemti ienākuma nodokļa kredīta pieprasījumi.

| (153) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka ASV Lauksaimniecības ministrijas Bioenerģijas programma tika izbeigta 2006. gadā un netika ieviesta atkārtoti. Attiecībā uz USDA Bioenerģijas programmu uzlabotai biodegvielai, USDA Biopārstrādes uzņēmumu atbalsta programmu, USDA Biomasas kultūru audzēšanas atbalsta programmu, USDA programmu “Rural Energy for America” un Enerģētikas ministrijas biopārstrādes uzņēmumu projektu dotācijām izmeklēšanā tika noskaidrots, ka, ciktāl šīs sešas shēmas nodrošināja labumu bioetanola ražotājiem izmeklēšanas periodā, piešķirto subsīdiju summa bija neliela. |
| --- | --- |

(153)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka ASV Lauksaimniecības ministrijas Bioenerģijas programma tika izbeigta 2006. gadā un netika ieviesta atkārtoti. Attiecībā uz USDA Bioenerģijas programmu uzlabotai biodegvielai, USDA Biopārstrādes uzņēmumu atbalsta programmu, USDA Biomasas kultūru audzēšanas atbalsta programmu, USDA programmu “Rural Energy for America” un Enerģētikas ministrijas biopārstrādes uzņēmumu projektu dotācijām izmeklēšanā tika noskaidrots, ka, ciktāl šīs sešas shēmas nodrošināja labumu bioetanola ražotājiem izmeklēšanas periodā, piešķirto subsīdiju summa bija neliela.

3.3.   ŠTATU SHĒMAS

3.3.1.   Ievads

| (154) | Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka trīs štatu shēmas, t. i., E85 Infrastructure Grants, ko piemēroja Ilinoisas štats, Biofuels Infrastructure grants, ko piemēroja Aiovas štats, un E85 Fuelling Infrastructure Grans, ko piemēroja Minesotas štats, nav piemērojamas bioetanola ražotājiem. Šīs shēmas nodrošina atbalstu degvielas mazumtirdzniecības uzņēmumiem tādu degvielas sūkņu uzstādīšanā, kas var piegādāt degvielu ar augstu etanola saturu, un attiecas tikai uz bioetanola mazumtirgotājiem. Attiecīgi bioetanola ražotāji negūst labumu no šīm shēmām. Šajā saistībā jānorāda, ka neviens no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem neguva ne tiešu, ne netiešu labumu no šīm shēmām. |
| --- | --- |

(154)

Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka trīs štatu shēmas, t. i., E85 Infrastructure Grants, ko piemēroja Ilinoisas štats, Biofuels Infrastructure grants, ko piemēroja Aiovas štats, un E85 Fuelling Infrastructure Grans, ko piemēroja Minesotas štats, nav piemērojamas bioetanola ražotājiem. Šīs shēmas nodrošina atbalstu degvielas mazumtirdzniecības uzņēmumiem tādu degvielas sūkņu uzstādīšanā, kas var piegādāt degvielu ar augstu etanola saturu, un attiecas tikai uz bioetanola mazumtirgotājiem. Attiecīgi bioetanola ražotāji negūst labumu no šīm shēmām. Šajā saistībā jānorāda, ka neviens no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem neguva ne tiešu, ne netiešu labumu no šīm shēmām.

| (155) | Turklāt ASV iestādes precizēja, ka Minesotas štatam nav nodokļu kredīta shēmas attiecībā uz celulozes metanolu (Cellulosic Ethanol Investments Tax Credit), kā to apgalvojis sūdzības iesniedzējs. Tika paskaidrots, ka 2010. gada sākumā Minesotas štats pieņēma likumu Small Business Investment Tax Credit, ko dēvē par Angel Investment Tax Credit. Pretēji tam, ko apgalvojis sūdzības iesniedzējs, Angel Investment Tax Credit paredz nodokļa kredītus nevis uzņēmumiem, bet gan ieguldītājiem, kas iegulda mazos uzņēmumos. |
| --- | --- |

(155)

Turklāt ASV iestādes precizēja, ka Minesotas štatam nav nodokļu kredīta shēmas attiecībā uz celulozes metanolu (Cellulosic Ethanol Investments Tax Credit), kā to apgalvojis sūdzības iesniedzējs. Tika paskaidrots, ka 2010. gada sākumā Minesotas štats pieņēma likumu Small Business Investment Tax Credit, ko dēvē par Angel Investment Tax Credit. Pretēji tam, ko apgalvojis sūdzības iesniedzējs, Angel Investment Tax Credit paredz nodokļa kredītus nevis uzņēmumiem, bet gan ieguldītājiem, kas iegulda mazos uzņēmumos.

3.3.2.   Ilinoisas biodegvielas ražotņu dotācijas (Illinois Biofuels Production Facility Grants)

| (156) | Kā norādījušas ASV iestādes, izmeklēšanas periodā šī shēma nedarbojās, tā nav saņēmusi finansējumu kopš 2007. gada jūlija un nedarbojas kopš 2008. gada, kad līdzekļi tika izsmelti. Tās darbības laikā shēma ļāva piešķirt dotācijas jaunu atjaunojamas degvielas ražotņu būvniecībai vai esošo ražotņu darbības paplašināšanai. |
| --- | --- |

(156)

Kā norādījušas ASV iestādes, izmeklēšanas periodā šī shēma nedarbojās, tā nav saņēmusi finansējumu kopš 2007. gada jūlija un nedarbojas kopš 2008. gada, kad līdzekļi tika izsmelti. Tās darbības laikā shēma ļāva piešķirt dotācijas jaunu atjaunojamas degvielas ražotņu būvniecībai vai esošo ražotņu darbības paplašināšanai.

| (157) | Divas dotācijas tika piešķirtas 2008. gadā, kad shēma vēl darbojās, un dotāciju saņēma divi izlasē neiekļauti Ilinoisas uzņēmumi. Tomēr šī shēma vairs nedarbojas, un neviens no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem neguva labumu atbilstoši šai shēmai izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(157)

Divas dotācijas tika piešķirtas 2008. gadā, kad shēma vēl darbojās, un dotāciju saņēma divi izlasē neiekļauti Ilinoisas uzņēmumi. Tomēr šī shēma vairs nedarbojas, un neviens no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem neguva labumu atbilstoši šai shēmai izmeklēšanas periodā.

3.3.3.   Aiovas Alternatīvās enerģijas atjaunojamo kredītu programma (Iowa Alternate Energy Revolving Loan Programme)

| (158) | Aiovas kredītu programma Alternate Energy Resolving Loan Program (AERLP) ir apstiprināta ar grozītā Aiovas 1997. gada kodeksa 476.46. pantu. Minētais kodekss nosaka, ka Aiovas enerģētikas centram ir jāievieš un jāpārvalda alternatīvās enerģijas atjaunojamo kredītu programma un pavalsts finanšu rīkotāja birojā jāizveido alternatīvās enerģijas atjaunojamo kredītu fonds, ko pārvalda enerģētikas centrs. |
| --- | --- |

(158)

Aiovas kredītu programma Alternate Energy Resolving Loan Program (AERLP) ir apstiprināta ar grozītā Aiovas 1997. gada kodeksa 476.46. pantu. Minētais kodekss nosaka, ka Aiovas enerģētikas centram ir jāievieš un jāpārvalda alternatīvās enerģijas atjaunojamo kredītu programma un pavalsts finanšu rīkotāja birojā jāizveido alternatīvās enerģijas atjaunojamo kredītu fonds, ko pārvalda enerģētikas centrs.

| (159) | AERLP fonda līdzekļus var izmantot, lai piešķirtu kredītus tādu alternatīvās enerģijas ražotņu vai mazo hidroelektrostaciju būvniecībai, kas definētas grozītā Aiovas 1997. gada kodeksa 476.46. pantā. |
| --- | --- |

(159)

AERLP fonda līdzekļus var izmantot, lai piešķirtu kredītus tādu alternatīvās enerģijas ražotņu vai mazo hidroelektrostaciju būvniecībai, kas definētas grozītā Aiovas 1997. gada kodeksa 476.46. pantā.

| (160) | Kā norādījušas Amerikas Savienoto Valstu iestādes, par 2008., 2009., 2010. gadu un izmeklēšanas periodu neviena bioetanola ražotne nesaņēma kredītus atbilstoši AERLP. Neviens no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem neguva labumu no šīs shēmas. Attiecīgi tika nolemts neturpināt šīs shēmas pārbaudi šajā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(160)

Kā norādījušas Amerikas Savienoto Valstu iestādes, par 2008., 2009., 2010. gadu un izmeklēšanas periodu neviena bioetanola ražotne nesaņēma kredītus atbilstoši AERLP. Neviens no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem neguva labumu no šīs shēmas. Attiecīgi tika nolemts neturpināt šīs shēmas pārbaudi šajā izmeklēšanā.

3.3.4.   Nebraskas etanola ražošanas nodokļa kredīts (Nebraska Ethanol Production Tax Credit)

| (161) | Pašreizējā degvielas nodokļa likme Nebraskas štatā ir USD 0,267 par galonu visiem pavalstī pārdotajiem benzīna, gazohola, dīzeļdegvielas, bioetanola un saspiestas gāzes veidiem. Etanola ražošanas nodokļa kredīta shēma, kas bija spēkā izmeklēšanas periodā, paredz nodokļa kredītu USD 0,18 par galonu prasībām atbilstošām etanola ražotnēm, kas darbojās līdz 2004. gada 30. jūnijam ieskaitot. |
| --- | --- |

(161)

Pašreizējā degvielas nodokļa likme Nebraskas štatā ir USD 0,267 par galonu visiem pavalstī pārdotajiem benzīna, gazohola, dīzeļdegvielas, bioetanola un saspiestas gāzes veidiem. Etanola ražošanas nodokļa kredīta shēma, kas bija spēkā izmeklēšanas periodā, paredz nodokļa kredītu USD 0,18 par galonu prasībām atbilstošām etanola ražotnēm, kas darbojās līdz 2004. gada 30. jūnijam ieskaitot.

| (162) | Termiņš dalības pieteikšanai šajā shēmā bija 2004. gada 16. aprīlis. Atbilstošajai ražotnei bija jāatrodas Nebraskas štatā un jābūt tādai, kas ) vai nu nav veikusi ražošanu laikā līdz 2001. gada 1. septembrim ieskaitot, vai ii) nav saņēmusi kredītus pirms 1999. gada 1. jūnija. Visam fermetācijas, destilācijas un dehidrēšanas procesam jābūt veiktam atbilstošajā ražotnē. |
| --- | --- |

(162)

Termiņš dalības pieteikšanai šajā shēmā bija 2004. gada 16. aprīlis. Atbilstošajai ražotnei bija jāatrodas Nebraskas štatā un jābūt tādai, kas ) vai nu nav veikusi ražošanu laikā līdz 2001. gada 1. septembrim ieskaitot, vai ii) nav saņēmusi kredītus pirms 1999. gada 1. jūnija. Visam fermetācijas, destilācijas un dehidrēšanas procesam jābūt veiktam atbilstošajā ražotnē.

| (163) | Šī shēma nenodrošināja labumu nevienam no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. Visādā ziņā subsīdijas summa bija neliela, salīdzinot ar bioetanola kopējo produkciju ASV. |
| --- | --- |

(163)

Šī shēma nenodrošināja labumu nevienam no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. Visādā ziņā subsīdijas summa bija neliela, salīdzinot ar bioetanola kopējo produkciju ASV.

3.3.5.   Dienviddakotas etanola ražošanas nodokļa kredīts (South Dakota Ethanol Production Incentive)

| (164) | Dienviddakotas štats pārvalda bioetanola ražošanas maksājumu programmu, kas paredz finansiālu atbalstu atbilstīgām bioetanola ražotnēm USD 0,20 apmērā par galonu saražotā bioetanola, nepārsniedzot USD 1 miljonu gadā vienai ražotnei. |
| --- | --- |

(164)

Dienviddakotas štats pārvalda bioetanola ražošanas maksājumu programmu, kas paredz finansiālu atbalstu atbilstīgām bioetanola ražotnēm USD 0,20 apmērā par galonu saražotā bioetanola, nepārsniedzot USD 1 miljonu gadā vienai ražotnei.

| (165) | Etilspirtam jābūt pilnībā destilētam un izgatavotam Dienviddakotā, ar tīrību 99 %, destilētam no labības graudiem un denaturētam. Etanola ražošanas maksājums ir pieejams tikai par prasībām atbilstošu etilspirtu, ko ražo uzņēmumi, kuri sākuši ražošanu laikā līdz 2006. gada 31. decembrim ieskaitot. |
| --- | --- |

(165)

Etilspirtam jābūt pilnībā destilētam un izgatavotam Dienviddakotā, ar tīrību 99 %, destilētam no labības graudiem un denaturētam. Etanola ražošanas maksājums ir pieejams tikai par prasībām atbilstošu etilspirtu, ko ražo uzņēmumi, kuri sākuši ražošanu laikā līdz 2006. gada 31. decembrim ieskaitot.

| (166) | Katra atbilstīgā ražotne var saņemt ražošanas kredīta maksājumu līdz USD 83 333 mēnesī. Ja nav pieejami pietiekami līdzekļi, lai samaksātu USD 83 333 mēneša maksājumu katrai bioetanola ražotnei, katra ražotne saņem proporcionālu daļu no līdzekļiem, kas pieejami, pamatojoties uz attiecīgajā mēnesī saražotā etilspirta galonu skaitu attiecībā pret visiem prasībām atbilstošā etilspirta galoniem, kuri saražoti visās atbilstošajās ražotnēs. Katra atbilstošā ražotne ražošanas maksājumos var saņemt ne vairāk kā USD 1 miljonu gadā un ne vairāk kā USD 9 682 000 par visiem gadiem, kuros tā piedalās shēmā. Subsīdijas kā tādas tiek piešķirtas atkārtoti, un uzskata, ka tās ir izmantojamas katrā attiecīgajā gadā. |
| --- | --- |

(166)

Katra atbilstīgā ražotne var saņemt ražošanas kredīta maksājumu līdz USD 83 333 mēnesī. Ja nav pieejami pietiekami līdzekļi, lai samaksātu USD 83 333 mēneša maksājumu katrai bioetanola ražotnei, katra ražotne saņem proporcionālu daļu no līdzekļiem, kas pieejami, pamatojoties uz attiecīgajā mēnesī saražotā etilspirta galonu skaitu attiecībā pret visiem prasībām atbilstošā etilspirta galoniem, kuri saražoti visās atbilstošajās ražotnēs. Katra atbilstošā ražotne ražošanas maksājumos var saņemt ne vairāk kā USD 1 miljonu gadā un ne vairāk kā USD 9 682 000 par visiem gadiem, kuros tā piedalās shēmā. Subsīdijas kā tādas tiek piešķirtas atkārtoti, un uzskata, ka tās ir izmantojamas katrā attiecīgajā gadā.

| (167) | Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka labumu atbilstoši šai shēmai izmeklēšanas periodā guva divi no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. Abiem uzņēmumiem subsīdijas summa tika aprēķināta, pamatojoties uz izmeklēšanas periodā saņemto maksājumu summu. Pēc tam subsīdijas summa tika sadalīta proporcionāli kopējam bioetanola daudzumam, ko attiecīgie uzņēmumi pārdeva izmeklēšanas periodā, tādējādi aprēķinot atbilstošo saucēju. |
| --- | --- |

(167)

Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka labumu atbilstoši šai shēmai izmeklēšanas periodā guva divi no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. Abiem uzņēmumiem subsīdijas summa tika aprēķināta, pamatojoties uz izmeklēšanas periodā saņemto maksājumu summu. Pēc tam subsīdijas summa tika sadalīta proporcionāli kopējam bioetanola daudzumam, ko attiecīgie uzņēmumi pārdeva izmeklēšanas periodā, tādējādi aprēķinot atbilstošo saucēju.

| (168) | Šis aprēķins pierādīja, ka abiem uzņēmumiem piešķirtās subsīdijas summa bija neliela. |
| --- | --- |

(168)

Šis aprēķins pierādīja, ka abiem uzņēmumiem piešķirtās subsīdijas summa bija neliela.

3.3.6.   Secinājums par štatu shēmām

| (169) | Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka divas sūdzības iesniedzēja norādītās ASV pavalstu shēmas, proti, Nebraskas etanola ražošanas nodokļu kredīts un Dienviddakotas etanola ražošanas nodokļa kredīts, paredzēja subsīdijas par bioetanola ražošanu, kas ir uzskatāmas par finansiālu ieguldījumu, kurš nodrošina labumu ražotājiem minētajos štatos. Lai gan šīs shēmas īpaši attiecas uz minētajiem štatiem, subsīdiju summa ir neliela, salīdzinot ar bioetanola kopējo produkciju ASV. Arī attiecībā uz subsīdijām, ko saņēma izlasē iekļautie uzņēmumi, tika secināts, ka subsidēšanas apjoms bija neliels |
| --- | --- |

(169)

Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka divas sūdzības iesniedzēja norādītās ASV pavalstu shēmas, proti, Nebraskas etanola ražošanas nodokļu kredīts un Dienviddakotas etanola ražošanas nodokļa kredīts, paredzēja subsīdijas par bioetanola ražošanu, kas ir uzskatāmas par finansiālu ieguldījumu, kurš nodrošina labumu ražotājiem minētajos štatos. Lai gan šīs shēmas īpaši attiecas uz minētajiem štatiem, subsīdiju summa ir neliela, salīdzinot ar bioetanola kopējo produkciju ASV. Arī attiecībā uz subsīdijām, ko saņēma izlasē iekļautie uzņēmumi, tika secināts, ka subsidēšanas apjoms bija neliels

3.4.   IZMEKLĒŠANAS PERIODĀ PIEŠĶIRTO KOMPENSĒJAMO SUBSĪDIJU SUMMA

| (170) | Izmeklēšanā tika atklāts, ka visas izmeklētās shēmas, izņemot turpmāk 171. apsvērumā minēto, izmeklēšanas periodā bija mazas un nekompensējamas. |
| --- | --- |

(170)

Izmeklēšanā tika atklāts, ka visas izmeklētās shēmas, izņemot turpmāk 171. apsvērumā minēto, izmeklēšanas periodā bija mazas un nekompensējamas.

| (171) | Kā minēts iepriekš no 53. līdz 71. apsvērumam, izmeklēšanā tika noskaidrots, ka ASV valdība piešķir USD 0,45 lielu nodokļu kredītu par maisījumiem par katru bioetanola galonu, kas izmantots spirta degvielas maisījumu izgatavošanā, tādējādi radot labumu etanola maisījumu izgatavotājiem. |
| --- | --- |

(171)

Kā minēts iepriekš no 53. līdz 71. apsvērumam, izmeklēšanā tika noskaidrots, ka ASV valdība piešķir USD 0,45 lielu nodokļu kredītu par maisījumiem par katru bioetanola galonu, kas izmantots spirta degvielas maisījumu izgatavošanā, tādējādi radot labumu etanola maisījumu izgatavotājiem.

| (172) | Subsīdija tika piešķirta par vienu vienību, t. i., atkarībā no izmantotā bioetanola daudzuma. Radītais labums ir saistīts arī ar Savienībā importēto ražojumu. |
| --- | --- |

(172)

Subsīdija tika piešķirta par vienu vienību, t. i., atkarībā no izmantotā bioetanola daudzuma. Radītais labums ir saistīts arī ar Savienībā importēto ražojumu.

| (173) | Kompensējamo subsīdiju summa saskaņā ar pamatregulas noteikumiem ir USD 0,45 par galonu. |
| --- | --- |

(173)

Kompensējamo subsīdiju summa saskaņā ar pamatregulas noteikumiem ir USD 0,45 par galonu.

| (174) | Jānorāda, ka subsidēšanas apjoms ir atkarīgs no bioetanola īpatsvara maisījumā pēc svara. |
| --- | --- |

(174)

Jānorāda, ka subsidēšanas apjoms ir atkarīgs no bioetanola īpatsvara maisījumā pēc svara.

| (175) | Uzskata, ka subsīdijas summa ir USD 0,45 par galonu visā valstī, jo galu galā bioetanola maisījumu nodokļa kredīts tika piešķirts par visu ASV bioetanola produkciju, ieskaitot eksportu uz Savienību. Tāpēc nav nepieciešams veikt nošķiršanu starp dažādiem uzņēmējiem, jo īpaši tāpēc, ka šo subsīdiju reti piešķir bioetanola ražotājiem, bet to pārsvarā piešķir tirgotājiem/uzņēmējiem, kas izgatavo bioetanola maisījumus. |
| --- | --- |

(175)

Uzskata, ka subsīdijas summa ir USD 0,45 par galonu visā valstī, jo galu galā bioetanola maisījumu nodokļa kredīts tika piešķirts par visu ASV bioetanola produkciju, ieskaitot eksportu uz Savienību. Tāpēc nav nepieciešams veikt nošķiršanu starp dažādiem uzņēmējiem, jo īpaši tāpēc, ka šo subsīdiju reti piešķir bioetanola ražotājiem, bet to pārsvarā piešķir tirgotājiem/uzņēmējiem, kas izgatavo bioetanola maisījumus.

| (176) | Pēc informēšanas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem Komisija nolēma turpināt izmeklēšanu, nepiemērojot pagaidu pasākumus, vairākas personas apgalvoja, ka jebkurā gadījumā atlasītajiem ražotājiem vajadzētu piemērot individuālas subsīdiju normas, un gadījumā, ja ražotāji nav saņēmuši bioetanola maisījumu nodokļa kredītu, tiem vajadzētu piemērot nulles subsīdijas normu. |
| --- | --- |

(176)

Pēc informēšanas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem Komisija nolēma turpināt izmeklēšanu, nepiemērojot pagaidu pasākumus, vairākas personas apgalvoja, ka jebkurā gadījumā atlasītajiem ražotājiem vajadzētu piemērot individuālas subsīdiju normas, un gadījumā, ja ražotāji nav saņēmuši bioetanola maisījumu nodokļa kredītu, tiem vajadzētu piemērot nulles subsīdijas normu.

| (177) | Saskaņā ar pamatregulas 15. pantu ikvienā regulā, ar ko piemēro maksājumu, šādu maksājumu norāda vai nu attiecībā uz individuāliem piegādātājiem, vai attiecīgo piegādātājvalsti. Šajā gadījumā tika konstatēts, ka, ņemot vērā bioetanola rūpniecības struktūru un to, kā subsīdijas tika piešķirtas, jo īpaši bioetanola maisījumu nodokļa kredītu, jebkādas individuālas subsīdiju normas nebūtu reprezentatīvas un neatspoguļotu faktisko situāciju bioetanola tirgū, jo īpaši attiecībā uz eksportu. |
| --- | --- |

(177)

Saskaņā ar pamatregulas 15. pantu ikvienā regulā, ar ko piemēro maksājumu, šādu maksājumu norāda vai nu attiecībā uz individuāliem piegādātājiem, vai attiecīgo piegādātājvalsti. Šajā gadījumā tika konstatēts, ka, ņemot vērā bioetanola rūpniecības struktūru un to, kā subsīdijas tika piešķirtas, jo īpaši bioetanola maisījumu nodokļa kredītu, jebkādas individuālas subsīdiju normas nebūtu reprezentatīvas un neatspoguļotu faktisko situāciju bioetanola tirgū, jo īpaši attiecībā uz eksportu.

| (178) | No PTO Nolīguma par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem un GATT VI:3. panta izriet, ka jebkuru pasākumu mērķis ir kompensēt subsidētā importa radīto ietekmi. |
| --- | --- |

(178)

No PTO Nolīguma par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem un GATT VI:3. panta izriet, ka jebkuru pasākumu mērķis ir kompensēt subsidētā importa radīto ietekmi.

| (179) | Šajā gadījumā izmeklēšanā gūtie pierādījumi apstiprināja, ka izmeklēšanas periodā viss bioetanola eksports no ASV tika subsidēts ar maksimālo summu USD 0,45 par galonu. Jānorāda, ka konkrētā izmeklēšanas brīdī kļuva skaidrs, ka šajā gadījumā neviena izlase nav reprezentatīva, īpaši konkrētā subsidēšanas veida dēļ. Turklāt atlasītie ražotāji attiecīgo ražojumu neeksportēja uz Savienību. |
| --- | --- |

(179)

Šajā gadījumā izmeklēšanā gūtie pierādījumi apstiprināja, ka izmeklēšanas periodā viss bioetanola eksports no ASV tika subsidēts ar maksimālo summu USD 0,45 par galonu. Jānorāda, ka konkrētā izmeklēšanas brīdī kļuva skaidrs, ka šajā gadījumā neviena izlase nav reprezentatīva, īpaši konkrētā subsidēšanas veida dēļ. Turklāt atlasītie ražotāji attiecīgo ražojumu neeksportēja uz Savienību.

| (180) | Kredīts patiešām tika piešķirts tieši par jaukšanas darbību neatkarīgi no tā, vai maisījuma izgatavotājs ir ražotājs vai eksportētājs. Šajā gadījumā tika konstatēts, ka nodokļu kredītus par bioetanola maisījumiem pieprasīja pārsvarā eksportētāji. |
| --- | --- |

(180)

Kredīts patiešām tika piešķirts tieši par jaukšanas darbību neatkarīgi no tā, vai maisījuma izgatavotājs ir ražotājs vai eksportētājs. Šajā gadījumā tika konstatēts, ka nodokļu kredītus par bioetanola maisījumiem pieprasīja pārsvarā eksportētāji.

| (181) | Tika arī apgalvots, ka kā alternatīvu individuālu subsīdiju normu piemērošanai atlasītajiem uzņēmumiem Komisijai vajadzētu paredzēt ietekmes analīzes veikšanu attiecībā uz to, kā bioetanola maisījumu nodokļa kredītu var automātiski piedēvēt ražotājiem un kā tas var radīt labumu ražotājiem. Prasība veikt ietekmes analīzi nav pamatota. Subsīdija tiek maksāta tikai vienreiz, un ražojums nemainās. Subsidēts tiek ražojums, ko eksportē uz ES, tas ir, bioetanols. Tāpēc nav vajadzības veikt šādu analīzi. |
| --- | --- |

(181)

Tika arī apgalvots, ka kā alternatīvu individuālu subsīdiju normu piemērošanai atlasītajiem uzņēmumiem Komisijai vajadzētu paredzēt ietekmes analīzes veikšanu attiecībā uz to, kā bioetanola maisījumu nodokļa kredītu var automātiski piedēvēt ražotājiem un kā tas var radīt labumu ražotājiem. Prasība veikt ietekmes analīzi nav pamatota. Subsīdija tiek maksāta tikai vienreiz, un ražojums nemainās. Subsidēts tiek ražojums, ko eksportē uz ES, tas ir, bioetanols. Tāpēc nav vajadzības veikt šādu analīzi.

3.5.   NOTIKUMI PĒC IP

| (182) | Personas uzsvēra, ka galvenā subsīdiju shēma, proti, nodokļu kredīti par maisījumiem, atbilstoši kurai izmeklēšanas periodā tika piešķirtas kompensējamas subsīdijas saņēmējiem ASV, tika izbeigta 2011. gada beigās un netika ieviesta atkārtoti. Tās norādīja, ka pamatregulas 15. pants paredz, ka nekādi pasākumi netiek piemēroti, ja subsīdija vai subsīdijas tiek atceltas vai subsīdijas vairs nedod nekādu labumu attiecīgajiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(182)

Personas uzsvēra, ka galvenā subsīdiju shēma, proti, nodokļu kredīti par maisījumiem, atbilstoši kurai izmeklēšanas periodā tika piešķirtas kompensējamas subsīdijas saņēmējiem ASV, tika izbeigta 2011. gada beigās un netika ieviesta atkārtoti. Tās norādīja, ka pamatregulas 15. pants paredz, ka nekādi pasākumi netiek piemēroti, ja subsīdija vai subsīdijas tiek atceltas vai subsīdijas vairs nedod nekādu labumu attiecīgajiem eksportētājiem.

| (183) | Minētās personas uzskatīja, ka, ņemot vērā to, ka izmeklēšanas periodā identificētā galvenā subsīdiju shēma pašlaik ir izbeigta un ka nav pazīmju, ka tā tiks ieviesta atkārtoti, galīgu kompensācijas pasākumu piemērošana nebūtu pamatota. Tās arī apgalvoja, ka galīgu maksājumu piemērošana jebkurā gadījumā pārsniegtu to, kas ir nepieciešams, lai kompensētu subsidēšanas radīto ietekmi laikā, kad šādi pasākumi tiktu piemēroti. |
| --- | --- |

(183)

Minētās personas uzskatīja, ka, ņemot vērā to, ka izmeklēšanas periodā identificētā galvenā subsīdiju shēma pašlaik ir izbeigta un ka nav pazīmju, ka tā tiks ieviesta atkārtoti, galīgu kompensācijas pasākumu piemērošana nebūtu pamatota. Tās arī apgalvoja, ka galīgu maksājumu piemērošana jebkurā gadījumā pārsniegtu to, kas ir nepieciešams, lai kompensētu subsidēšanas radīto ietekmi laikā, kad šādi pasākumi tiktu piemēroti.

| (184) | Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka izmeklēšanas periodā piešķirtie nodokļu kredīti par bioetanola maisījumiem tika atsaukti 2011. gada beigās. Attiecīgais notikums norisinājās pēc IP, tādēļ Komisija vairākkārt sazinājās ar ASV iestādēm, lai saņemtu papildu informāciju par galvenās subsīdiju shēmas galīgu izbeigšanu. |
| --- | --- |

(184)

Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka izmeklēšanas periodā piešķirtie nodokļu kredīti par bioetanola maisījumiem tika atsaukti 2011. gada beigās. Attiecīgais notikums norisinājās pēc IP, tādēļ Komisija vairākkārt sazinājās ar ASV iestādēm, lai saņemtu papildu informāciju par galvenās subsīdiju shēmas galīgu izbeigšanu.

| (185) | Informācija, kas izmeklēšanas laikā tika savākta ASV iestādēs, un to sniegtie papildu paskaidrojumi apstiprināja, ka noteiktas summas tika izmaksātas saņēmējiem ASV uzreiz pēc IP, proti, ASV 2012. taksācijas gadā, kas ilga no 2011. gada 1. oktobra līdz 2012. gada 30. septembrim. Kaut arī šīs summas joprojām izraisītu nepārtrauktu subsidēšanu virs de minimis sliekšņa 2012. taksācijas gada pirmajā ceturksnī, summas, kas izmaksātas pēc minētā perioda un jo īpaši 2012. gada beigās, būtu nelielas, ņemot vērā galvenās subsīdiju shēmas izbeigšanu 2011. gada decembrī. Līdz šim nav bijis pazīmju, kas liecinātu, ka atjaunināti nodokļu kredīti par maisījumiem, un minētās shēmas atjaunošanai parasti būtu vajadzīgs Amerikas Savienoto Valstu kongresa likums. |
| --- | --- |

(185)

Informācija, kas izmeklēšanas laikā tika savākta ASV iestādēs, un to sniegtie papildu paskaidrojumi apstiprināja, ka noteiktas summas tika izmaksātas saņēmējiem ASV uzreiz pēc IP, proti, ASV 2012. taksācijas gadā, kas ilga no 2011. gada 1. oktobra līdz 2012. gada 30. septembrim. Kaut arī šīs summas joprojām izraisītu nepārtrauktu subsidēšanu virs de minimis sliekšņa 2012. taksācijas gada pirmajā ceturksnī, summas, kas izmaksātas pēc minētā perioda un jo īpaši 2012. gada beigās, būtu nelielas, ņemot vērā galvenās subsīdiju shēmas izbeigšanu 2011. gada decembrī. Līdz šim nav bijis pazīmju, kas liecinātu, ka atjaunināti nodokļu kredīti par maisījumiem, un minētās shēmas atjaunošanai parasti būtu vajadzīgs Amerikas Savienoto Valstu kongresa likums.

4.   ATTIECĪGĀS VALSTS IMPORTA REĢISTRĀCIJA

| (186) | Sūdzības iesniedzējs vairākas reizes pieprasīja reģistrēt ASV izcelsmes bioetanola importu, lai varētu iekasēt nodokļus ar atpakaļejošu spēku. Pieprasījumā bija iekļauti pietiekami pierādījumi, lai pamatotu reģistrāciju saskaņā ar pamatregulas 24. panta 5. punktu. |
| --- | --- |

(186)

Sūdzības iesniedzējs vairākas reizes pieprasīja reģistrēt ASV izcelsmes bioetanola importu, lai varētu iekasēt nodokļus ar atpakaļejošu spēku. Pieprasījumā bija iekļauti pietiekami pierādījumi, lai pamatotu reģistrāciju saskaņā ar pamatregulas 24. panta 5. punktu.

| (187) | Komisija uzskatīja, ka pat tad, ja tā būtu provizoriski secinājusi, ka galvenā subsīdiju shēma, kas bija spēkā izmeklēšanas periodā, bija izbeigta tādā ziņā, ka tā vairs neradīja labumu laikā, kad tika piemēroti pagaidu pasākumi, ir pierādījumi, ka Amerikas Savienotās Valstis varētu atjaunot šādu subsīdiju shēmu. Tādējādi, lai saglabātu Eiropas Savienības tiesības šajos īpašajos apstākļos, Komisija nolēma reģistrēt attiecīgā ražojuma importu atbilstoši pamatregulas 24. panta 5. punktam, lai galu galā par šādu importu varētu iekasēt nodokļus ar atpakaļejošu spēku, sākot no reģistrācijas dienas. Attiecīgā Komisijas regula (ES) Nr. 771/2012 tika publicēta 2012. gada 24. augustā (9). |
| --- | --- |

(187)

Komisija uzskatīja, ka pat tad, ja tā būtu provizoriski secinājusi, ka galvenā subsīdiju shēma, kas bija spēkā izmeklēšanas periodā, bija izbeigta tādā ziņā, ka tā vairs neradīja labumu laikā, kad tika piemēroti pagaidu pasākumi, ir pierādījumi, ka Amerikas Savienotās Valstis varētu atjaunot šādu subsīdiju shēmu. Tādējādi, lai saglabātu Eiropas Savienības tiesības šajos īpašajos apstākļos, Komisija nolēma reģistrēt attiecīgā ražojuma importu atbilstoši pamatregulas 24. panta 5. punktam, lai galu galā par šādu importu varētu iekasēt nodokļus ar atpakaļejošu spēku, sākot no reģistrācijas dienas. Attiecīgā Komisijas regula (ES) Nr. 771/2012 tika publicēta 2012. gada 24. augustā (9).

5.   ANTISUBSIDĒŠANAS PROCEDŪRAS UN REĢISTRĀCIJAS IZBEIGŠANA

| (188) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka, izņemot galveno subsīdiju shēmu, nodokļu kredītus par maisījumiem, kas aprakstīti no 53. līdz 71. apsvērumam, visās citās izmeklētajās subsīdiju shēmās saņemtā subsidēšanas summa izmeklēšanas periodā bija neliela un nekompensējama. |
| --- | --- |

(188)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka, izņemot galveno subsīdiju shēmu, nodokļu kredītus par maisījumiem, kas aprakstīti no 53. līdz 71. apsvērumam, visās citās izmeklētajās subsīdiju shēmās saņemtā subsidēšanas summa izmeklēšanas periodā bija neliela un nekompensējama.

| (189) | Kā minēts iepriekš no 182. līdz 185. apsvērumam, izmeklēšanā tika konstatēts, ka galvenā subsīdiju shēma — nodokļu kredīti par maisījumiem — tika izbeigta 2011. gada beigās un nav ieviesta atkārtoti. Pieejamā informācija skaidri liecina par galvenās subsīdiju shēmas izbeigšanu. Līdz šim nav bijis pazīmju, kas liecinātu, ka atjaunināti nodokļu kredīti par maisījumiem, un minētās shēmas atjaunošanai parasti būtu vajadzīgs Amerikas Savienoto Valstu kongresa likums. |
| --- | --- |

(189)

Kā minēts iepriekš no 182. līdz 185. apsvērumam, izmeklēšanā tika konstatēts, ka galvenā subsīdiju shēma — nodokļu kredīti par maisījumiem — tika izbeigta 2011. gada beigās un nav ieviesta atkārtoti. Pieejamā informācija skaidri liecina par galvenās subsīdiju shēmas izbeigšanu. Līdz šim nav bijis pazīmju, kas liecinātu, ka atjaunināti nodokļu kredīti par maisījumiem, un minētās shēmas atjaunošanai parasti būtu vajadzīgs Amerikas Savienoto Valstu kongresa likums.

| (190) | Pamatregulas 15. pantā paredzēts, ka nekādi pasākumi netiek noteikti, ja subsīdija vai subsīdijas tiek atceltas vai ja tiek pierādīts, ka subsīdijas vairs nedod nekādu labumu attiecīgajiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(190)

Pamatregulas 15. pantā paredzēts, ka nekādi pasākumi netiek noteikti, ja subsīdija vai subsīdijas tiek atceltas vai ja tiek pierādīts, ka subsīdijas vairs nedod nekādu labumu attiecīgajiem eksportētājiem.

| (191) | Turklāt tiek norādīts, ka saskaņā ar pamatregulas 14. panta 3. punktu procedūru izbeidz nekavējoties, ka tiek konstatēts, ka kompensējamo subsīdiju summa ir minimāla, proti, nepārsniedz 2 % ad valorem. |
| --- | --- |

(191)

Turklāt tiek norādīts, ka saskaņā ar pamatregulas 14. panta 3. punktu procedūru izbeidz nekavējoties, ka tiek konstatēts, ka kompensējamo subsīdiju summa ir minimāla, proti, nepārsniedz 2 % ad valorem.

| (192) | Tā kā tika atsaukta galvenā subsīdiju shēma, kura tika konstatēta izmeklēšanas periodā, un no visām citām izmeklētajām subsīdijas shēmām saņemtā subsīdiju summa izmeklēšanas periodā bija minimāla pamatregulas 14. panta 3. punkta nozīmē, uzskata, ka galīgo pasākumu noteikšana nav pamatota. |
| --- | --- |

(192)

Tā kā tika atsaukta galvenā subsīdiju shēma, kura tika konstatēta izmeklēšanas periodā, un no visām citām izmeklētajām subsīdijas shēmām saņemtā subsīdiju summa izmeklēšanas periodā bija minimāla pamatregulas 14. panta 3. punkta nozīmē, uzskata, ka galīgo pasākumu noteikšana nav pamatota.

| (193) | Ņemot vērā iepriekš minēto, uzskata, ka pašreizējā antisubsidēšanas izmeklēšana būtu jāizbeidz. |
| --- | --- |

(193)

Ņemot vērā iepriekš minēto, uzskata, ka pašreizējā antisubsidēšanas izmeklēšana būtu jāizbeidz.

| (194) | Atbilstoši šīs izmeklēšanas izbeigšanai ar šo būtu jāizbeidz importa reģistrācija. |
| --- | --- |

(194)

Atbilstoši šīs izmeklēšanas izbeigšanai ar šo būtu jāizbeidz importa reģistrācija.

| (195) | Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika paredzēts izbeigt procedūru. Tām tika atvēlēts termiņš, kurā iesniegt savus apsvērumus par šiem secinājumiem. |
| --- | --- |

(195)

Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika paredzēts izbeigt procedūru. Tām tika atvēlēts termiņš, kurā iesniegt savus apsvērumus par šiem secinājumiem.

| (196) | Tāpēc, ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka antisubsidēšanas procedūra attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes bioetanola importu Savienībā ir jāizbeidz, nenosakot antisubsidēšanas pasākumus, un ka tāpat ir jāizbeidz importa reģistrācija. |
| --- | --- |

(196)

Tāpēc, ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka antisubsidēšanas procedūra attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes bioetanola importu Savienībā ir jāizbeidz, nenosakot antisubsidēšanas pasākumus, un ka tāpat ir jāizbeidz importa reģistrācija.

6.   PADOMDEVĒJA KOMITEJA

| (197) | Padomdevēja komiteja iebilda pret antisubsidēšanas procedūras izbeigšanu. Tādēļ saskaņā ar Regulas (EK) 597/2009 14. pantu procedūru izbeidz, ja viena mēneša laikā Padome ar kvalificētu balsu vairākumu nav pieņēmusi citādu lēmumu. Pēc tam šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(197)

Padomdevēja komiteja iebilda pret antisubsidēšanas procedūras izbeigšanu. Tādēļ saskaņā ar Regulas (EK) 597/2009 14. pantu procedūru izbeidz, ja viena mēneša laikā Padome ar kvalificētu balsu vairākumu nav pieņēmusi citādu lēmumu. Pēc tam šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo izbeidz antisubsidēšanas procedūru par tāda bioetanola importu, reizēm dēvē par “degvielas etanolu”, t. i., etilspirts, ko ražo no lauksaimniecības produktiem (norādīti Līguma par Eiropas Savienības darbību I pielikumā), denaturēts vai nedenaturēts, izņemot tādus ražojumus, kuros, nosakot atbilstīgi standartam EN15376, ūdens saturs pārsniedz 0,3 % no kopējās masas, kā arī etilspirts, ko ražo no lauksaimniecības produktiem (norādīti Līguma par Eiropas Savienības darbību I pielikumā), kas atrodams benzīna maisījumos ar etilspirta saturu virs 10 % (v/v), ko patlaban klasificē ar KN kodiem ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 11, ex 2710 12 15, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 un ex 3824 90 97 un kā izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs.

2. pants

Muitas dienestiem ar šo tiek uzdots izbeigt importa reģistrāciju, ko veic atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 771/2012 1. pantam. Kompensācijas maksājumu par šādi reģistrētu importu neiekasē.

3. pants

Ar šo atceļ Regulu (ES) Nr. 771/2012.

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2012. gada 20. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.

1

(2)  OV C 345, 25.11.2011., 13. lpp.

2

(3)  OV C 345, 25.11.2011., 7. lpp.

3

(4)  OV L 229, 24.8.2012., 20. lpp.

4

(5)  Sk. ASV Internal Revenue Code (IRC) 40. panta b) punkta 4) daļas E punktu.

5

Internal Revenue Code

IRC

(6)  Sk. www.ethanol.org– RFS (Renewable fuels standard) under the Energy Independence and Security Act, 2007. gads.

6

RFS (Renewable fuels standard) under the Energy Independence and Security Act

(7)  Izmeklēšanā tika noskaidrots — lai saņemtu nodokļu kredītu par maisījumiem uz alkohola bāzes (alcohol mixture credit), kas definēts IRC 40. panta b) punkta 3. daļā, ASV ir pietiekami sajaukt neatšķaidītu bioetanolu ar 0,1 % benzīna.

7

alcohol mixture credit

IRC

(8)  Piemēram, a) informācija, ko tīmeklī publicējusi Amerikas Etanola koalīcija (ACE), b) 2005. gada Enerģētikas politikas likums (EPA), jo īpaši P.L. 110–58, c) 2007. gada Enerģētiskās neatkarības un energodrošības likums (P.L. 110-140, H.R.6), ar ko grozīja un uzlaboja Atjaunojamās degvielas standartu, nosakot, ka 2008. gadā atjaunojamās enerģijas patēriņam jābūt 9 miljardi galonu un 2011. gadā — 13,9 miljardi galonu, d) faktu lapas, ko ASV Enerģētikas ministrija izdevusi atbilstoši “tīro pilsētu” pasākumiem, u. c.

8

ACE

EPA

(9)  OV L 229, 24.8.2012., 20. lpp.

9

---