# Jurnalul Oficial L 12/2013

| | ISSN 1977-0782
  doi:10.3000/19770782.L_2013.012.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 12 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5616 ianuarie 2013 |

ISSN 1977-0782

doi:10.3000/19770782.L_2013.012.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 12

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5616 ianuarie 2013

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | 2013/8/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 12 iunie 2012 privind măsurile SA. 27420 (C 12/2009) (ex N 19/2009) aplicate de Finlanda
  [notificată cu numărul C(2012) 3249]

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2013/9/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 25 iulie 2012 privind ajutorul de stat nr. SA.33114 (2012/C) (ex. 2011/NN) – Polonia Presupus ajutor acordat șantierului naval Crist
  [notificată cu numărul C(2012) 5057]

   (
  1
  ) | 38 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

DECIZII

2013/8/UE

*

Decizia Comisiei din 12 iunie 2012 privind măsurile SA. 27420 (C 12/2009) (ex N 19/2009) aplicate de Finlanda
  [notificată cu numărul C(2012) 3249]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2012) 3249]

1

1

2013/9/UE

*

Decizia Comisiei din 25 iulie 2012 privind ajutorul de stat nr. SA.33114 (2012/C) (ex. 2011/NN) – Polonia Presupus ajutor acordat șantierului naval Crist
  [notificată cu numărul C(2012) 5057]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2012) 5057]

1

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

DECIZII

| 16.1.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 12/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.1.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 12/1

---

DECIZIA COMISIEI

din 12 iunie 2012

privind măsurile SA. 27420 (C 12/2009) (ex N 19/2009) aplicate de Finlanda

[notificată cu numărul C(2012) 3249]

(Numai versiunile în limbile finlandeză și suedeză sunt autentice)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2013/8/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile menționate anterior și ținând seama de observațiile acestora (1),

întrucât:

1.   PROCEDURA

| (1) | Prin scrisoarea din 15 ianuarie 2009, Finlanda a notificat Comisiei un ajutor de salvare constând într-o garanție și o reeșalonare a datoriilor în favoarea întreprinderii Osuuskunta Karjaportti (denumită în continuare „Karjaportti”; la momentul notificării, aceasta era cunoscută sub denumirea de Järvi-Suomen Portti Osuuskunta). Finlanda a furnizat Comisiei informații suplimentare prin scrisorile din 5 februarie 2009, 11 februarie 2009, 16 februarie 2009 și 20 februarie 2009. |
| --- | --- |

(1)

Prin scrisoarea din 15 ianuarie 2009, Finlanda a notificat Comisiei un ajutor de salvare constând într-o garanție și o reeșalonare a datoriilor în favoarea întreprinderii Osuuskunta Karjaportti (denumită în continuare „Karjaportti”; la momentul notificării, aceasta era cunoscută sub denumirea de Järvi-Suomen Portti Osuuskunta). Finlanda a furnizat Comisiei informații suplimentare prin scrisorile din 5 februarie 2009, 11 februarie 2009, 16 februarie 2009 și 20 februarie 2009.

| (2) | Prin scrisoarea din 8 aprilie 2009, Comisia a informat Finlanda asupra deciziei de a iniția procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) (2) în ceea ce privește măsurile notificate și mai multe măsuri acordate anterior. În urma deciziei de inițiere a procedurii, Finlanda a transmis Comisiei informații suplimentare prin scrisoarea din 13 mai 2009. |
| --- | --- |

(2)

Prin scrisoarea din 8 aprilie 2009, Comisia a informat Finlanda asupra deciziei de a iniția procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) (2) în ceea ce privește măsurile notificate și mai multe măsuri acordate anterior. În urma deciziei de inițiere a procedurii, Finlanda a transmis Comisiei informații suplimentare prin scrisoarea din 13 mai 2009.

| (3) | Decizia Comisiei de a iniția procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile referitoare la măsurile de ajutor. |
| --- | --- |

(3)

Decizia Comisiei de a iniția procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile referitoare la măsurile de ajutor.

| (4) | Comisia a primit observații de la o singură parte interesată. Acestea au fost transmise Finlandei, care a avut posibilitatea de a face, la rândul său, observații. Observațiile Finlandei au fost primite prin scrisoarea din 28 august 2009. Finlanda a prezentat informații suplimentare prin e-mailul din 3 noiembrie 2009. |
| --- | --- |

(4)

Comisia a primit observații de la o singură parte interesată. Acestea au fost transmise Finlandei, care a avut posibilitatea de a face, la rândul său, observații. Observațiile Finlandei au fost primite prin scrisoarea din 28 august 2009. Finlanda a prezentat informații suplimentare prin e-mailul din 3 noiembrie 2009.

| (5) | Prin scrisoarea din 15 decembrie 2009, Comisia a informat Finlanda că a decis să extindă procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE în ceea ce privește măsurile suplimentare de ajutor acordate în trecut. Finlanda a transmis informații suplimentare prin scrisoarea din 12 februarie 2010. |
| --- | --- |

(5)

Prin scrisoarea din 15 decembrie 2009, Comisia a informat Finlanda că a decis să extindă procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE în ceea ce privește măsurile suplimentare de ajutor acordate în trecut. Finlanda a transmis informații suplimentare prin scrisoarea din 12 februarie 2010.

| (6) | Decizia Comisiei de a extinde procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4). Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la măsurile de ajutor. Comisia nu a primit alte observații de la părți interesate. |
| --- | --- |

(6)

Decizia Comisiei de a extinde procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4). Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la măsurile de ajutor. Comisia nu a primit alte observații de la părți interesate.

| (7) | La 1 martie 2010, Finlanda a informat Comisia că a retras notificarea privind garanția în favoarea Karjaportti. Prin scrisoarea din 26 martie 2010, Comisia a informat Finlanda că va analiza cererea de retragere a notificării în decizia sa finală, împreună cu celelalte măsuri care fac obiectul evaluării. În plus, Comisia a adresat mai multe întrebări Finlandei, la care aceasta a răspuns prin scrisoarea din 22 aprilie 2010. Comisia a transmis Finlandei o cerere de informare la 15 iulie 2010, la care Finlanda a răspuns la 20 august 2010. La 28 septembrie 2010, Comisia a transmis Finlandei o nouă cerere de informare, la care Finlanda a răspuns la 29 noiembrie 2010. În sfârșit, Comisia a solicitat informații suplimentare prin scrisoarea din 16 noiembrie 2011. Finlanda a transmis informațiile solicitate la 16 decembrie 2011. |
| --- | --- |

(7)

La 1 martie 2010, Finlanda a informat Comisia că a retras notificarea privind garanția în favoarea Karjaportti. Prin scrisoarea din 26 martie 2010, Comisia a informat Finlanda că va analiza cererea de retragere a notificării în decizia sa finală, împreună cu celelalte măsuri care fac obiectul evaluării. În plus, Comisia a adresat mai multe întrebări Finlandei, la care aceasta a răspuns prin scrisoarea din 22 aprilie 2010. Comisia a transmis Finlandei o cerere de informare la 15 iulie 2010, la care Finlanda a răspuns la 20 august 2010. La 28 septembrie 2010, Comisia a transmis Finlandei o nouă cerere de informare, la care Finlanda a răspuns la 29 noiembrie 2010. În sfârșit, Comisia a solicitat informații suplimentare prin scrisoarea din 16 noiembrie 2011. Finlanda a transmis informațiile solicitate la 16 decembrie 2011.

2.   BENEFICIARUL

2.1.   Cooperativa Karjaportti

| (8) | Karjaportti este o societate cooperativă cu sediul în Mikkeli, având spații de producție în Mikkeli și Kouvola, ambele în zona de est a Finlandei (Itä-Suomi), regiune eligibilă pentru ajutor regional în sensul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE. Cooperativa a fost înființată în 1914. În 1950 a fost denumită Osuusteurastamo Karjaportti; după 31 decembrie 2002 a fost cunoscută ca Järvi-Suomen Portti Osuuskunta, iar la 14 decembrie 2010 a fost redenumită Karjaportti. În prezent, Karjaportti are un 300 de angajați, la care se adaugă între 100 și 120 de lucrători sezonieri în timpul primăverii și verii. |
| --- | --- |

(8)

Karjaportti este o societate cooperativă cu sediul în Mikkeli, având spații de producție în Mikkeli și Kouvola, ambele în zona de est a Finlandei (Itä-Suomi), regiune eligibilă pentru ajutor regional în sensul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE. Cooperativa a fost înființată în 1914. În 1950 a fost denumită Osuusteurastamo Karjaportti; după 31 decembrie 2002 a fost cunoscută ca Järvi-Suomen Portti Osuuskunta, iar la 14 decembrie 2010 a fost redenumită Karjaportti. În prezent, Karjaportti are un 300 de angajați, la care se adaugă între 100 și 120 de lucrători sezonieri în timpul primăverii și verii.

| (9) | Karjaportti își desfășoară activitatea în domeniul producției de alimente, mai precis prelucrează carne în formă de produse precum chiftele și cârnați. În plus, cooperativa vinde carne ambalată, carne tranșată și carcase. Volumul exporturilor Karjaportti în alte state membre este scăzut. |
| --- | --- |

(9)

Karjaportti își desfășoară activitatea în domeniul producției de alimente, mai precis prelucrează carne în formă de produse precum chiftele și cârnați. În plus, cooperativa vinde carne ambalată, carne tranșată și carcase. Volumul exporturilor Karjaportti în alte state membre este scăzut.

2.2.   Situația financiară a Karjaportti

| (10) | Începând de la 1 decembrie 2004, Karjaportti face obiectul unei proceduri de restructurare sub control judiciar în temeiul Legii restructurării întreprinderilor 47/1993 (5) [denumită în continuare „procedura de restructurare sub control judiciar”; pentru informații suplimentare privind procedura de restructurare sub control judiciar, a se vedea considerentele (31)-(43)]. |
| --- | --- |

(10)

Începând de la 1 decembrie 2004, Karjaportti face obiectul unei proceduri de restructurare sub control judiciar în temeiul Legii restructurării întreprinderilor 47/1993 (5) [denumită în continuare „procedura de restructurare sub control judiciar”; pentru informații suplimentare privind procedura de restructurare sub control judiciar, a se vedea considerentele (31)-(43)].

| (11) | Detaliile privind situația financiară a Karjaportti înainte și în cursul procedurii de restructurare sub control judiciar sunt prezentate în tabelul de mai jos:

  Tabelul I


  datele financiare principale ale Karjaportti (în EUR)












  Anul | Cifra de afaceri | Rezultat din exploatare | Rezultat net (profit/pierderi) | Deficit în perioadele contabile anterioare | Capital social / Rezerve și cheltuieli excepționale | Soldul capitalului propriu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 139 620 882 | 8 682 | –1 169 091 | | 7 681 411 /10 247 107 | 8 893 097 |
| 2001 | 139 748 861 | 2 082 662 | 549 865 | | 7 812 809 /9 078 473 | 9 442 963 |
| 2002 | 135 781 234 | 2 259 488 | 14 382 | | 7 783 428 /9 559 942 | 17 357 751 |
| 2003 | 128 354 480 | –3 299 914 | –6 009 055 | | 7 585 778 /9 506 525 | 11 083 248 |
| 2004 | 125 849 631 | –3 972 464 | –10 686 420 | | 7 234 608 /3 497 953 | 46 141 |
| 2005 | 101 507 619 | –6 629 915 | –9 235 908 | –7 404 955 | 7 772 913 /216 662 | –8 651 289 |
| 2006 | 99 802 293 | –3 485 054 | 4 277 565 | –16 640 864 | 8 141 610 /216 662 | –4 005 028 |
| 2007 | 86 962 069 | –8 916 539 | –7 943 878 | –12 363 299 | 6 244 277 /216 662 | –13 846 239 |
| 2008 | 80 901 753 | –3 791 985 | –2 770 037 | –20 307 178 | 5 768 185 /216 662 | –17 092 368 |
| 2009 | 64 793 763 | 305 936 | –2 124 435 | –23 077 214 | 5 077 160 /216 662 | –19 907 828 |

(11)

Detaliile privind situația financiară a Karjaportti înainte și în cursul procedurii de restructurare sub control judiciar sunt prezentate în tabelul de mai jos:

Tabelul I

datele financiare principale ale Karjaportti (în EUR)

Anul

Cifra de afaceri

Rezultat din exploatare

Rezultat net (profit/pierderi)

Deficit în perioadele contabile anterioare

Capital social / Rezerve și cheltuieli excepționale

Soldul capitalului propriu

2000

139 620 882

8 682

–1 169 091

7 681 411 /10 247 107

8 893 097

2001

139 748 861

2 082 662

549 865

7 812 809 /9 078 473

9 442 963

2002

135 781 234

2 259 488

14 382

7 783 428 /9 559 942

17 357 751

2003

128 354 480

–3 299 914

–6 009 055

7 585 778 /9 506 525

11 083 248

2004

125 849 631

–3 972 464

–10 686 420

7 234 608 /3 497 953

46 141

2005

101 507 619

–6 629 915

–9 235 908

–7 404 955

7 772 913 /216 662

–8 651 289

2006

99 802 293

–3 485 054

4 277 565

–16 640 864

8 141 610 /216 662

–4 005 028

2007

86 962 069

–8 916 539

–7 943 878

–12 363 299

6 244 277 /216 662

–13 846 239

2008

80 901 753

–3 791 985

–2 770 037

–20 307 178

5 768 185 /216 662

–17 092 368

2009

64 793 763

305 936

–2 124 435

–23 077 214

5 077 160 /216 662

–19 907 828

| (12) | În anul 2008, autoritățile fiscale finlandeze au solicitat de două ori inițierea procedurii de faliment împotriva Karjaportti. Pentru prima procedură, din 7 octombrie 2008, acestea au prezentat un ordin de plată a sumei de 461 579 EUR. Autoritățile fiscale au retras ulterior această procedură. La 1 decembrie 2008 a fost inițiată o nouă procedură, însoțită de un ordin pentru plata sumei de 981 658 EUR. Procedura de faliment împotriva Karjaportti a fost închisă în iunie 2009, deoarece cooperativa și-a achitat datoriile fiscale. |
| --- | --- |

(12)

În anul 2008, autoritățile fiscale finlandeze au solicitat de două ori inițierea procedurii de faliment împotriva Karjaportti. Pentru prima procedură, din 7 octombrie 2008, acestea au prezentat un ordin de plată a sumei de 461 579 EUR. Autoritățile fiscale au retras ulterior această procedură. La 1 decembrie 2008 a fost inițiată o nouă procedură, însoțită de un ordin pentru plata sumei de 981 658 EUR. Procedura de faliment împotriva Karjaportti a fost închisă în iunie 2009, deoarece cooperativa și-a achitat datoriile fiscale.

3.   DESCRIEREA MĂSURILOR

| (13) | Măsurile care fac obiectul analizei au fost acordate de către municipiul Mikkeli, localitatea în care se află sediul Karjaportti, și de către Finnvera Oyj (denumită în continuare „Finnvera”). Finnvera este o societate de creditare specializată, deținută de statul finlandez, fiind agenția oficială de credit pentru export din Finlanda (6). În continuare sunt descrise măsurile acordate de municipiul Mikkeli (secțiunea 3.1.), apoi măsurile acordate de Finnvera (secțiunea 3.2.). |
| --- | --- |

(13)

Măsurile care fac obiectul analizei au fost acordate de către municipiul Mikkeli, localitatea în care se află sediul Karjaportti, și de către Finnvera Oyj (denumită în continuare „Finnvera”). Finnvera este o societate de creditare specializată, deținută de statul finlandez, fiind agenția oficială de credit pentru export din Finlanda (6). În continuare sunt descrise măsurile acordate de municipiul Mikkeli (secțiunea 3.1.), apoi măsurile acordate de Finnvera (secțiunea 3.2.).

3.1.   Măsuri acordate de municipiul Mikkeli

3.1.1.   Garanția acordată la 12 iunie 2000 (măsura nr. 1) și atribuirea de terenuri (măsura nr. 2)

| (14) | Măsura nr. 1: prin decizia din 12 iunie 2000, consiliul local Mikkeli a acordat o garanție absolută („takaus”) în favoarea Karjaportti, care acoperea 100 % dintr-un viitor credit în valoare de 25 de milioane FIM (aproximativ 4,2 milioane EUR (7)). Împrumutul a fost oferit întreprinderii Karjaportti în septembrie 2000, la o rată fixă a dobânzii de 5,35 %, pe o durată de 10 ani, de către banca Tapiola Pankki Oy („Tapiola”). În același timp, garanția a fost validată de comitetul executiv al municipiului Mikkeli, prin semnarea convenției de garantare. Garanția a fost oferită fără plata unui comision de garantare și sub formă de garanție absolută, prin care garantul poartă întreaga responsabilitate pentru datoria principală, care devine asimilabilă cu propria sa datorie, astfel încât creditorul poate solicita rambursarea creanței principale de către garant după ce aceasta devine scadentă. Împrumutul garantat a fost furnizat pentru finanțarea construcției unui spațiu de producție în cartierul Tikkala din Mikkeli (8). |
| --- | --- |

(14)

Măsura nr. 1: prin decizia din 12 iunie 2000, consiliul local Mikkeli a acordat o garanție absolută („takaus”) în favoarea Karjaportti, care acoperea 100 % dintr-un viitor credit în valoare de 25 de milioane FIM (aproximativ 4,2 milioane EUR (7)). Împrumutul a fost oferit întreprinderii Karjaportti în septembrie 2000, la o rată fixă a dobânzii de 5,35 %, pe o durată de 10 ani, de către banca Tapiola Pankki Oy („Tapiola”). În același timp, garanția a fost validată de comitetul executiv al municipiului Mikkeli, prin semnarea convenției de garantare. Garanția a fost oferită fără plata unui comision de garantare și sub formă de garanție absolută, prin care garantul poartă întreaga responsabilitate pentru datoria principală, care devine asimilabilă cu propria sa datorie, astfel încât creditorul poate solicita rambursarea creanței principale de către garant după ce aceasta devine scadentă. Împrumutul garantat a fost furnizat pentru finanțarea construcției unui spațiu de producție în cartierul Tikkala din Mikkeli (8).

| (15) | Garanția a fost acoperită prin ipoteci existente asupra unor proprietăți imobiliare, în valoare nominală de 7,5 milioane FIM (1 261 409 EUR) (9). În momentul acordării măsurii nr. 1, aproximativ 3 milioane FIM reprezentând ipoteci imobiliare erau constituite drept gaj. În plus, garanția a fost acoperită prin ipoteci comerciale (10) în valoare nominală de 25 de milioane FIM, respectiv de 30,5 milioane FIM asupra bunurilor mobile ale Karjaportti. |
| --- | --- |

(15)

Garanția a fost acoperită prin ipoteci existente asupra unor proprietăți imobiliare, în valoare nominală de 7,5 milioane FIM (1 261 409 EUR) (9). În momentul acordării măsurii nr. 1, aproximativ 3 milioane FIM reprezentând ipoteci imobiliare erau constituite drept gaj. În plus, garanția a fost acoperită prin ipoteci comerciale (10) în valoare nominală de 25 de milioane FIM, respectiv de 30,5 milioane FIM asupra bunurilor mobile ale Karjaportti.

| (16) | După inițierea procedurii de restructurare sub control judiciar din decembrie 2004, Tapiola a solicitat municipiului Mikkeli să achite debitele scadente ale Karjaportti, în temeiul garanției. După efectuarea plăților către Tapiola, municipiul Mikkeli a devenit creditor al Karjaportti în locul Tapiola (a se vedea considerentul 34). |
| --- | --- |

(16)

După inițierea procedurii de restructurare sub control judiciar din decembrie 2004, Tapiola a solicitat municipiului Mikkeli să achite debitele scadente ale Karjaportti, în temeiul garanției. După efectuarea plăților către Tapiola, municipiul Mikkeli a devenit creditor al Karjaportti în locul Tapiola (a se vedea considerentul 34).

| (17) | Măsura nr. 2: Tot în anul 2000, Karjaportti a primit o parcelă de teren pentru construcția spațiului de producție Tikkala de la districtul rural Mikkeli (11). Dimensiunea parcelei era de 152 366 m2, iar municipiul Mikkeli a pus-o la dispoziția Karjaportti fără contraprestații, ceea ce înseamnă că nu a fost achitat un preț de cumpărare. În plus, municipiul Mikkeli s-a angajat să transfere terenul pregătit pentru construcție. În acest sens, municipiul Mikkeli a rambursat Karjaportti costurile nivelării terenului, în valoare de 2 000 000 FIM (aproximativ 336 376 EUR) (12). |
| --- | --- |

(17)

Măsura nr. 2: Tot în anul 2000, Karjaportti a primit o parcelă de teren pentru construcția spațiului de producție Tikkala de la districtul rural Mikkeli (11). Dimensiunea parcelei era de 152 366 m2, iar municipiul Mikkeli a pus-o la dispoziția Karjaportti fără contraprestații, ceea ce înseamnă că nu a fost achitat un preț de cumpărare. În plus, municipiul Mikkeli s-a angajat să transfere terenul pregătit pentru construcție. În acest sens, municipiul Mikkeli a rambursat Karjaportti costurile nivelării terenului, în valoare de 2 000 000 FIM (aproximativ 336 376 EUR) (12).

| (18) | Au fost acordate și alte măsuri în favoarea Karjaportti în legătură cu construcția spațiului de producție din Tikkala. Finnvera a oferit împrumuturi și garanții în valoare de 20 000 000 FIM (aproximativ 3 363 759 EUR), iar Ministerul Muncii și Economiei (la momentul respectiv, Ministerul Comerțului și Industriei) a oferit subvenții directe în valoare de 15 000 000 FIM (aproximativ 2 552 819 EUR). |
| --- | --- |

(18)

Au fost acordate și alte măsuri în favoarea Karjaportti în legătură cu construcția spațiului de producție din Tikkala. Finnvera a oferit împrumuturi și garanții în valoare de 20 000 000 FIM (aproximativ 3 363 759 EUR), iar Ministerul Muncii și Economiei (la momentul respectiv, Ministerul Comerțului și Industriei) a oferit subvenții directe în valoare de 15 000 000 FIM (aproximativ 2 552 819 EUR).

| (19) | În total, măsurile descrise la considerentele 14-18 care urmau să fie acordate pentru construcția spațiului de producție din Tikkala aveau o valoare nominală de 63 783 719 FIM (aproximativ 10 757 652 EUR). Echivalentul subvenție brută pentru măsurile acordate a fost de 3 617 143 EUR, conform situațiile prezentate în tabelul următor:

  Tabelul II


  Echivalent subvenție brută al măsurilor acordate, în EUR








  Măsură | Sumă | Echivalent subvenție brută |
| --- | --- | --- | --- |
| Garanția acordată de municipiul Mikkeli | 4 204 698 | 345 786 |
| Atribuire teren de către municipiul Mikkeli | 300 000 | 300 000 |
| Nivelarea terenului, achitată de municipiul Mikkeli | 336 376 | 336 376 |
| Împrumutul Finnvera | 1 681 879 | 82 162 |
| Subvenții directe acordate de Ministerul Comerțului și Industriei | 2 552 819 | 2 552 819 |
| TOTAL | 10 757 652 | 3 617 143 |

(19)

În total, măsurile descrise la considerentele 14-18 care urmau să fie acordate pentru construcția spațiului de producție din Tikkala aveau o valoare nominală de 63 783 719 FIM (aproximativ 10 757 652 EUR). Echivalentul subvenție brută pentru măsurile acordate a fost de 3 617 143 EUR, conform situațiile prezentate în tabelul următor:

Tabelul II

Echivalent subvenție brută al măsurilor acordate, în EUR

Măsură

Sumă

Echivalent subvenție brută

Garanția acordată de municipiul Mikkeli

4 204 698

345 786

Atribuire teren de către municipiul Mikkeli

300 000

300 000

Nivelarea terenului, achitată de municipiul Mikkeli

336 376

336 376

Împrumutul Finnvera

1 681 879

82 162

Subvenții directe acordate de Ministerul Comerțului și Industriei

2 552 819

2 552 819

TOTAL

10 757 652

3 617 143

| (20) | Echivalentul subvenție brută al garanției acordate de municipiul Mikkeli a fost calculat de autoritățile finlandeze după cum urmează: dobânda pieței pentru o garanție comparabilă (1,75 %) a fost comparată cu prima de garantare aplicată de municipiul Mikkeli (0 %). Elementul de ajutor al garanției este egal cu diferența între cele două prime, adică 1,75 %. Dacă municipiul Mikkeli ar fi aplicat această rată, ar fi putut colecta prime în valoare de 2 406 250 FIM pe durata de valabilitate de 10 ani a garanției; după aplicarea unei rate de actualizare de 5,7 % la data acordării garanției, suma ar fi devenit 1 055 949 FIM (aproximativ 345 786 EUR). |
| --- | --- |

(20)

Echivalentul subvenție brută al garanției acordate de municipiul Mikkeli a fost calculat de autoritățile finlandeze după cum urmează: dobânda pieței pentru o garanție comparabilă (1,75 %) a fost comparată cu prima de garantare aplicată de municipiul Mikkeli (0 %). Elementul de ajutor al garanției este egal cu diferența între cele două prime, adică 1,75 %. Dacă municipiul Mikkeli ar fi aplicat această rată, ar fi putut colecta prime în valoare de 2 406 250 FIM pe durata de valabilitate de 10 ani a garanției; după aplicarea unei rate de actualizare de 5,7 % la data acordării garanției, suma ar fi devenit 1 055 949 FIM (aproximativ 345 786 EUR).

| (21) | Echivalentul subvenție brută al împrumutului Finnvera a fost calculat de autoritățile finlandeze după cum urmează: dobânda aplicată de Finnvera împrumutului (6 luni EURIBOR plus 1,75 %) a fost comparată cu rata de referință prevăzută în Comunicarea Comisiei privind metoda de stabilire a ratelor de referință și de actualizare (13) valabilă la data acordării împrumutului. Elementul de ajutor este egal cu diferența între cele două rate pe durata împrumutului (10 ani). Comisionul plătit de Karjaportti pentru împrumut (0,5 %) a fost scăzut din rezultatul calculului. După aplicarea unei rate de actualizare de 5,7 % la data acordării garanției, elementul de ajutor a fost stabilit la 82 162 EUR. |
| --- | --- |

(21)

Echivalentul subvenție brută al împrumutului Finnvera a fost calculat de autoritățile finlandeze după cum urmează: dobânda aplicată de Finnvera împrumutului (6 luni EURIBOR plus 1,75 %) a fost comparată cu rata de referință prevăzută în Comunicarea Comisiei privind metoda de stabilire a ratelor de referință și de actualizare (13) valabilă la data acordării împrumutului. Elementul de ajutor este egal cu diferența între cele două rate pe durata împrumutului (10 ani). Comisionul plătit de Karjaportti pentru împrumut (0,5 %) a fost scăzut din rezultatul calculului. După aplicarea unei rate de actualizare de 5,7 % la data acordării garanției, elementul de ajutor a fost stabilit la 82 162 EUR.

| (22) | Costurile eligibile ale investiției au fost calculate pe baza costurilor aferente prețurilor de achiziție, conform defalcării din următorul tabel:

  Tabelul III


  Defalcarea costurilor proiectului în funcție de prețurile de achiziție, în EUR







  Terenuri și construcții | 14 208 192 |
| --- | --- | --- |
| Utilaje și echipamente | 11 155 379 |
| Echipamente de birotică/programe informatice | 572 356 |
| TOTAL | 25 935 928 |

(22)

Costurile eligibile ale investiției au fost calculate pe baza costurilor aferente prețurilor de achiziție, conform defalcării din următorul tabel:

Tabelul III

Defalcarea costurilor proiectului în funcție de prețurile de achiziție, în EUR

Terenuri și construcții

14 208 192

Utilaje și echipamente

11 155 379

Echipamente de birotică/programe informatice

572 356

TOTAL

25 935 928

| (23) | Elementul de ajutor în valoare de 3 617 143 EUR corespunde unei intensități a ajutorului de 13,95 din costurile eligibile totale, în valoare de 25 935 928 EUR. |
| --- | --- |

(23)

Elementul de ajutor în valoare de 3 617 143 EUR corespunde unei intensități a ajutorului de 13,95 din costurile eligibile totale, în valoare de 25 935 928 EUR.

| (24) | Karjaportti a solicitat măsurile acordate de municipiul Mikkeli înainte de începerea lucrărilor la proiectul de investiții (14). Finlanda a adoptat aceste măsuri pentru stimularea dezvoltării regionale. Noua unitate de producție ar trebui să crească numărul locurilor de muncă din regiune de la aproximativ 400 la 550 sau 600. |
| --- | --- |

(24)

Karjaportti a solicitat măsurile acordate de municipiul Mikkeli înainte de începerea lucrărilor la proiectul de investiții (14). Finlanda a adoptat aceste măsuri pentru stimularea dezvoltării regionale. Noua unitate de producție ar trebui să crească numărul locurilor de muncă din regiune de la aproximativ 400 la 550 sau 600.

3.1.2.   Achiziția de terenuri (măsura nr. 3)

| (25) | La 28 februarie 2002, municipiul Mikkeli a achiziționat de la Karjaportti șase proprietăți și o clădire, cu contractele de închiriere aferente. Prețul de achiziție a fost de 6 646 787 EUR (15). La data achiziției proprietăților de către municipiul Mikkeli și, în cazul uneia din proprietăți, la data la care a fost transferată municipiului Mikkeli, acestea nu erau ipotecate. |
| --- | --- |

(25)

La 28 februarie 2002, municipiul Mikkeli a achiziționat de la Karjaportti șase proprietăți și o clădire, cu contractele de închiriere aferente. Prețul de achiziție a fost de 6 646 787 EUR (15). La data achiziției proprietăților de către municipiul Mikkeli și, în cazul uneia din proprietăți, la data la care a fost transferată municipiului Mikkeli, acestea nu erau ipotecate.

3.1.3.   Garanția acordată la 8 martie 2004 (măsura nr. 4)

| (26) | Prin decizia din 8 martie 2004, consiliul local Mikkeli a acordat o garanție pentru 100 % din împrumutul în valoare de 607 054 EUR urmând a fi acordat de Tapiola. Împrumutul a fost acordat la 14 aprilie 2004, la o dobândă fixă de 4 %, pe o durată de 10 ani. Garanția a fost acordată fără comision de garantare și sub formă de garanție absolută. Împrumutul, respectiv garanția, au fost oferite pentru înlocuirea unui împrumut acordat de Tapiola, pentru care municipiul Mikkeli acordase inițial o garanție, printr-o decizie din 2 noiembrie 1992. Împrumutul inițial a avut o valoare de 7,5 milioane FIM (1 261 409 EUR) și a fost acordat la o dobândă de 4,5 %, pe o perioadă de 10 ani. |
| --- | --- |

(26)

Prin decizia din 8 martie 2004, consiliul local Mikkeli a acordat o garanție pentru 100 % din împrumutul în valoare de 607 054 EUR urmând a fi acordat de Tapiola. Împrumutul a fost acordat la 14 aprilie 2004, la o dobândă fixă de 4 %, pe o durată de 10 ani. Garanția a fost acordată fără comision de garantare și sub formă de garanție absolută. Împrumutul, respectiv garanția, au fost oferite pentru înlocuirea unui împrumut acordat de Tapiola, pentru care municipiul Mikkeli acordase inițial o garanție, printr-o decizie din 2 noiembrie 1992. Împrumutul inițial a avut o valoare de 7,5 milioane FIM (1 261 409 EUR) și a fost acordat la o dobândă de 4,5 %, pe o perioadă de 10 ani.

| (27) | Garanția a fost acoperită prin ipotecile imobiliare asupra unității de producție de la Tikkala, care fuseseră deja utilizate drept gaj pentru măsura nr. 1. În plus, municipiul Mikkeli deținea o ipotecă comercială, a cărei valoare înregistrată în registrul ipotecar comercial era de 25 de milioane FIM. Și această ipotecă comercială era deja constituită drept gaj pentru măsura nr. 1. |
| --- | --- |

(27)

Garanția a fost acoperită prin ipotecile imobiliare asupra unității de producție de la Tikkala, care fuseseră deja utilizate drept gaj pentru măsura nr. 1. În plus, municipiul Mikkeli deținea o ipotecă comercială, a cărei valoare înregistrată în registrul ipotecar comercial era de 25 de milioane FIM. Și această ipotecă comercială era deja constituită drept gaj pentru măsura nr. 1.

| (28) | După inițierea procedurii de restructurare sub control judiciar în decembrie 2004, Tapiola a solicitat municipiului Mikkeli să achite debitele scadente ale Karjaportti, în temeiul garanției. După efectuarea acestor plăți, municipiul Mikkeli a devenit creditor al Karjaportti în locul Tapiola (a se vedea considerentul 34). |
| --- | --- |

(28)

După inițierea procedurii de restructurare sub control judiciar în decembrie 2004, Tapiola a solicitat municipiului Mikkeli să achite debitele scadente ale Karjaportti, în temeiul garanției. După efectuarea acestor plăți, municipiul Mikkeli a devenit creditor al Karjaportti în locul Tapiola (a se vedea considerentul 34).

3.1.4.   Garanția acordată la 10 mai 2004 (măsura nr. 5)

| (29) | Prin decizia din 10 mai 2004, consiliul local Mikkeli a acordat o garanție absolută pentru 100 % din împrumutul în valoare de 1,7 milioane EUR urmând a fi acordat de Tapiola. Ulterior, la 8 iunie 2004, Tapiola a decis să acorde împrumutul de investiții pe o perioadă de 3 ani, în valoare de 1,7 milioane EUR, la o dobândă variabilă EURIBOR 12 luni plus o marjă fixă de 0,3 %. Garanția a fost acordată fără comision de garantare și sub formă de garanție absolută. Garanția a fost acoperită cu aceleași ipoteci imobiliare asupra proprietăților de la unitatea de producție din Tikkala ca și măsurile nr. 1 și nr. 4 și cu aceeași ipotecă comercială (16) deținută de municipiul Mikkeli. În plus, municipiul Mikkeli a primit un nou instrument ipotecar garantat asupra unității de producție de la Tikkala, cu o valoare nominală de 1 135 268 EUR, sub formă de garanție specială. |
| --- | --- |

(29)

Prin decizia din 10 mai 2004, consiliul local Mikkeli a acordat o garanție absolută pentru 100 % din împrumutul în valoare de 1,7 milioane EUR urmând a fi acordat de Tapiola. Ulterior, la 8 iunie 2004, Tapiola a decis să acorde împrumutul de investiții pe o perioadă de 3 ani, în valoare de 1,7 milioane EUR, la o dobândă variabilă EURIBOR 12 luni plus o marjă fixă de 0,3 %. Garanția a fost acordată fără comision de garantare și sub formă de garanție absolută. Garanția a fost acoperită cu aceleași ipoteci imobiliare asupra proprietăților de la unitatea de producție din Tikkala ca și măsurile nr. 1 și nr. 4 și cu aceeași ipotecă comercială (16) deținută de municipiul Mikkeli. În plus, municipiul Mikkeli a primit un nou instrument ipotecar garantat asupra unității de producție de la Tikkala, cu o valoare nominală de 1 135 268 EUR, sub formă de garanție specială.

| (30) | După inițierea procedurii de restructurare sub control judiciar în decembrie 2004, Tapiola a solicitat municipiului Mikkeli să achite debitele scadente ale Karjaportti, în temeiul garanției. După efectuarea acestor plăți, municipiul Mikkeli a devenit creditor al Karjaportti în locul Tapiola (a se vedea considerentul 34). |
| --- | --- |

(30)

După inițierea procedurii de restructurare sub control judiciar în decembrie 2004, Tapiola a solicitat municipiului Mikkeli să achite debitele scadente ale Karjaportti, în temeiul garanției. După efectuarea acestor plăți, municipiul Mikkeli a devenit creditor al Karjaportti în locul Tapiola (a se vedea considerentul 34).

3.1.5.   Măsurile adoptate în cursul procedurii de restructurare sub control judiciar (măsura nr. 6)

| (31) | La 17 noiembrie 2004, Karjaportti, împreună cu creditorii Nordea Bank Finland Abp (denumită în continuare „Nordea Bank”), Nordea Rahoitus Suomi Oy (denumită în continuare „Nordea Financing”) și OKO Osuuspankkien Keskuspankki Oyj (de la 1 martie 2008, această societate a fost redenumită Pohjola Pankki Oyj; denumită în continuare „OKO/Pohjola Bank”) au solicitat o procedură de restructurare sub control judiciar la instanța districtuală din Mikkeli. Conform legislației finlandeze, o astfel de procedură de restructurare poate fi inițiată pentru a reface viabilitatea unui debitor aflat în dificultate, a asigura continuitatea acesteia și a încheia acorduri de plată a datoriilor (17). Procedura sub control judiciar privind Karjaportti a fost inițiată prin hotărârea instanței districtuale din Mikkeli de la 1 decembrie 2004. Conform legii, după inițierea procedurii, debitorul nu poate rambursa datorii de restructurare sau oferi garanții pentru astfel de datorii (18). Datoriile de restructurare reprezintă datorii acumulate anterior datei de inițiere a procedurii. |
| --- | --- |

(31)

La 17 noiembrie 2004, Karjaportti, împreună cu creditorii Nordea Bank Finland Abp (denumită în continuare „Nordea Bank”), Nordea Rahoitus Suomi Oy (denumită în continuare „Nordea Financing”) și OKO Osuuspankkien Keskuspankki Oyj (de la 1 martie 2008, această societate a fost redenumită Pohjola Pankki Oyj; denumită în continuare „OKO/Pohjola Bank”) au solicitat o procedură de restructurare sub control judiciar la instanța districtuală din Mikkeli. Conform legislației finlandeze, o astfel de procedură de restructurare poate fi inițiată pentru a reface viabilitatea unui debitor aflat în dificultate, a asigura continuitatea acesteia și a încheia acorduri de plată a datoriilor (17). Procedura sub control judiciar privind Karjaportti a fost inițiată prin hotărârea instanței districtuale din Mikkeli de la 1 decembrie 2004. Conform legii, după inițierea procedurii, debitorul nu poate rambursa datorii de restructurare sau oferi garanții pentru astfel de datorii (18). Datoriile de restructurare reprezintă datorii acumulate anterior datei de inițiere a procedurii.

| (32) | Un program de restructurare a fost depus ulterior la instanța districtuală, la 23 iunie 2005, iar un program revizuit de restructurare a fost depus la 30 noiembrie 2005. Durata programului de restructurare, aprobată de instanța districtuală la 30 ianuarie 2006, era de 10 ani (până la 1 iulie 2015). Între anii 2004 și 2008, Karjaportti a reziliat 372 de contracte de muncă și a externalizat unele dintre activități, precum achizițiile, sacrificarea și tranșarea. |
| --- | --- |

(32)

Un program de restructurare a fost depus ulterior la instanța districtuală, la 23 iunie 2005, iar un program revizuit de restructurare a fost depus la 30 noiembrie 2005. Durata programului de restructurare, aprobată de instanța districtuală la 30 ianuarie 2006, era de 10 ani (până la 1 iulie 2015). Între anii 2004 și 2008, Karjaportti a reziliat 372 de contracte de muncă și a externalizat unele dintre activități, precum achizițiile, sacrificarea și tranșarea.

| (33) | În total, aproximativ [30-70] (19) % din datoriile de restructurare care făceau obiectul procedurii de restructurare sub control judiciar aparțineau unor creditori privați. Creditorii privați cu cele mai mari participări la aceste datorii erau băncile Nordea Bank, OKO/Pohjola Bank și Nordea Financing, menționate anterior. |
| --- | --- |

(33)

În total, aproximativ [30-70] (19) % din datoriile de restructurare care făceau obiectul procedurii de restructurare sub control judiciar aparțineau unor creditori privați. Creditorii privați cu cele mai mari participări la aceste datorii erau băncile Nordea Bank, OKO/Pohjola Bank și Nordea Financing, menționate anterior.

| (34) | La 16 decembrie 2004, în contextul acestei proceduri de restructurare sub control judiciar, Tapiola a solicitat municipiului Mikkeli să plătească sumele restante ale celor trei împrumuturi garantate de municipiu, descrise în secțiunile 3.1.1, 3.1.3 și 3.1.4. După ce a efectuat aceste plăți către Tapiola, municipiul Mikkeli a devenit creditor al Karjaportti pentru suma totală a celor trei împrumuturi scadente, în valoare de 5 356 895 EUR. Împrumuturile au fost acoperite prin garanțiile descrise la considerentele 15, 27 și 29. |
| --- | --- |

(34)

La 16 decembrie 2004, în contextul acestei proceduri de restructurare sub control judiciar, Tapiola a solicitat municipiului Mikkeli să plătească sumele restante ale celor trei împrumuturi garantate de municipiu, descrise în secțiunile 3.1.1, 3.1.3 și 3.1.4. După ce a efectuat aceste plăți către Tapiola, municipiul Mikkeli a devenit creditor al Karjaportti pentru suma totală a celor trei împrumuturi scadente, în valoare de 5 356 895 EUR. Împrumuturile au fost acoperite prin garanțiile descrise la considerentele 15, 27 și 29.

| (35) | În plus, în cadrul procedurii de restructurare sub control judiciar, municipiul Mikkeli a cerut rambursarea unei sume de 682 087 EUR, constând în taxe neachitate către departamentul pentru administrarea proprietăților, departamentul de gospodărire a apelor și departamentul de gestionare a deșeurilor ale municipiului Mikkeli. Această creanță a fost garantată, de asemenea, prin garanțiile descrise la considerentele 15, 27 și 29. |
| --- | --- |

(35)

În plus, în cadrul procedurii de restructurare sub control judiciar, municipiul Mikkeli a cerut rambursarea unei sume de 682 087 EUR, constând în taxe neachitate către departamentul pentru administrarea proprietăților, departamentul de gospodărire a apelor și departamentul de gestionare a deșeurilor ale municipiului Mikkeli. Această creanță a fost garantată, de asemenea, prin garanțiile descrise la considerentele 15, 27 și 29.

| (36) | Împrumuturile și alte datorii (taxe neachitate) către municipiul Mikkeli au fost considerate datorii garantate mari (20) în procedura de restructurare sub control judiciar. Celelalte creanțe garantate mari erau deținute de societăți private (Nordea Bank, Nordea Financing, OKO/Pohjola Bank) și de Finnvera (21).

  Tabelul IV


  Datorii garantate mari, în EUR.








  Creditor având creanțe garantate mari | Sumă | Cotă (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Nordea Bank | [...]* | [10-40] % |
| Nordea Financing | [...] | [0-20] % |
| OKO/Pohjola Bank | [...] | [10-40] % |
| Finnvera | [...] | [10-40] % |
| Municipiul Mikkeli – împrumuturi pentru garanții activate | [...] | [10-40] % |
| Municipiul Mikkeli – alte datorii (taxe neachitate) | [...] | [0-20] % |
| TOTAL | 24 579 150 | 100 % |

(36)

Împrumuturile și alte datorii (taxe neachitate) către municipiul Mikkeli au fost considerate datorii garantate mari (20) în procedura de restructurare sub control judiciar. Celelalte creanțe garantate mari erau deținute de societăți private (Nordea Bank, Nordea Financing, OKO/Pohjola Bank) și de Finnvera (21).

Tabelul IV

Datorii garantate mari, în EUR.

Creditor având creanțe garantate mari

Sumă

Cotă (%)

Nordea Bank

[...]*

[10-40] %

Nordea Financing

[...]

[0-20] %

OKO/Pohjola Bank

[...]

[10-40] %

Finnvera

[...]

[10-40] %

Municipiul Mikkeli – împrumuturi pentru garanții activate

[...]

[10-40] %

Municipiul Mikkeli – alte datorii (taxe neachitate)

[...]

[0-20] %

TOTAL

24 579 150

100 %

| (37) | În ceea ce privește împrumuturile și celelalte debite (taxe neachitate) către municipiul Mikkeli, în programul de restructurare au fost prevăzute următoarele măsuri: |
| --- | --- |

(37)

În ceea ce privește împrumuturile și celelalte debite (taxe neachitate) către municipiul Mikkeli, în programul de restructurare au fost prevăzute următoarele măsuri:

| (38) | Împrumutul acordat de municipiul Mikkeli, în valoare de 5 356 895 EUR, a fost considerat „creanță garantată” și împărțit în două părți. Dobânzile pentru ambele părți au fost reduse conform programului de restructurare: pentru o tranșă în valoare de 4 milioane EUR, dobânda a fost de [...] EURIBOR minus [...] % (totuși, dobânda nu trebuia să fie mai mare de [...] % sau mai puțin de [...] %) până la 31 decembrie 2010. După această dată a fost aplicată o dobândă de [...] EURIBOR. Pentru restul de 1 356 895 EUR a fost aplicată o dobândă de [...] EURIBOR (22). La fel ca în cazul împrumuturilor, taxele neachitate în valoare de 682 087 EUR au fost considerate „datorii garantate”, iar dobânda a fost redusă la [...] EURIBOR (23). |
| --- | --- |

(38)

Împrumutul acordat de municipiul Mikkeli, în valoare de 5 356 895 EUR, a fost considerat „creanță garantată” și împărțit în două părți. Dobânzile pentru ambele părți au fost reduse conform programului de restructurare: pentru o tranșă în valoare de 4 milioane EUR, dobânda a fost de [...] EURIBOR minus [...] % (totuși, dobânda nu trebuia să fie mai mare de [...] % sau mai puțin de [...] %) până la 31 decembrie 2010. După această dată a fost aplicată o dobândă de [...] EURIBOR. Pentru restul de 1 356 895 EUR a fost aplicată o dobândă de [...] EURIBOR (22). La fel ca în cazul împrumuturilor, taxele neachitate în valoare de 682 087 EUR au fost considerate „datorii garantate”, iar dobânda a fost redusă la [...] EURIBOR (23).

| (39) | De asemenea, pentru creanțele garantate ale creditorilor privați, în programul de restructurare este prevăzută o dobândă echivalentă cu [...] EURIBOR. A fost prevăzută o dobândă redusă corespunzătoare unei anumite sume pentru fiecare creditor, cu excepția [...], până la 31 decembrie 2010, echivalentă cu [...] EURIBOR minus [...] %; dobândă minimă [...] % și dobândă maximă [...] %. După 31 decembrie 2010, dobânda pentru toate creanțele garantate a fost [...] EURIBOR.

  Tabelul V


  Dobânzile pentru datoriile garantate mari, în EUR








  Creditor având creanțe garantate mari | Dobândă de [...] EURIBOR minus [...] % până la 31 decembrie 2010; după această dată, dobânda [...] EURIBOR va fi aplicată la suma de | Dobândă de [...] EURIBOR pentru o sumă de |
| --- | --- | --- | --- |
| Nordea Bank și Nordea Financing | [...] | [...] |
| OKO/Pohjola Bank | [...] | [...] |
| Finnvera | [...] | [...] |
| Municipiul Mikkeli – împrumuturi pentru garanții activate | [...] | [...] |
| Municipiul Mikkeli – alte datorii (taxe neachitate) | | [...] |

(39)

De asemenea, pentru creanțele garantate ale creditorilor privați, în programul de restructurare este prevăzută o dobândă echivalentă cu [...] EURIBOR. A fost prevăzută o dobândă redusă corespunzătoare unei anumite sume pentru fiecare creditor, cu excepția [...], până la 31 decembrie 2010, echivalentă cu [...] EURIBOR minus [...] %; dobândă minimă [...] % și dobândă maximă [...] %. După 31 decembrie 2010, dobânda pentru toate creanțele garantate a fost [...] EURIBOR.

Tabelul V

Dobânzile pentru datoriile garantate mari, în EUR

Creditor având creanțe garantate mari

Dobândă de [...] EURIBOR minus [...] % până la 31 decembrie 2010; după această dată, dobânda [...] EURIBOR va fi aplicată la suma de

Dobândă de [...] EURIBOR pentru o sumă de

Nordea Bank și Nordea Financing

[...]

[...]

OKO/Pohjola Bank

[...]

[...]

Finnvera

[...]

[...]

Municipiul Mikkeli – împrumuturi pentru garanții activate

[...]

[...]

Municipiul Mikkeli – alte datorii (taxe neachitate)

[...]

| (40) | Municipiul Mikkeli a acceptat o amânare a plății datoriilor menționate mai sus. Conform programului de restructurare, rambursarea creanțelor garantate ale municipiului Mikkeli este prevăzută pentru 2015. Prima tranșă ar fi trebuit să fie plătită la 1 iulie 2009, începând din 2010 erau prevăzute două tranșe pe an, iar în 2015 trebuie achitată cea mai mare parte a datoriilor garantate, adică [...] EUR pentru împrumuturile datorate activării garanțiilor, respectiv [...] EUR pentru celelalte datorii (taxe neachitate). |
| --- | --- |

(40)

Municipiul Mikkeli a acceptat o amânare a plății datoriilor menționate mai sus. Conform programului de restructurare, rambursarea creanțelor garantate ale municipiului Mikkeli este prevăzută pentru 2015. Prima tranșă ar fi trebuit să fie plătită la 1 iulie 2009, începând din 2010 erau prevăzute două tranșe pe an, iar în 2015 trebuie achitată cea mai mare parte a datoriilor garantate, adică [...] EUR pentru împrumuturile datorate activării garanțiilor, respectiv [...] EUR pentru celelalte datorii (taxe neachitate).

| (41) | Amânarea plății creanțelor garantate a fost acceptată și de către creditorii privați.

  Tabelul VI


  Amânarea plăților, în EUR















  Creditor având creanțe garantate mari | Creanță | Tranșă scadentă la 1.7.2009, 2.1.2010 și 1.7.2010 | % din totalul creanțelor | Tranșă scadentă la 2.1.2011 și 1.7.2011 | % din totalul creanțelor | Tranșă scadentă la fiecare 6 luni, începând de la 2.1.2012 până la 2.1.2015 | % din totalul creanțelor | Tranșă scadentă la 1.7.2015 | % din totalul creanțelor |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nordea Bank | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Nordea Financing | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| OKO/Pohjola Bank | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Finnvera | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Municipiul Mikkeli | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Municipiul Mikkeli | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Total | 24 579 150 | 500 000 | 2 % | 1 000 000 | 4 % | 1 500 000 | 6 % | 10 579 150 | 43 % |

(41)

Amânarea plății creanțelor garantate a fost acceptată și de către creditorii privați.

Tabelul VI

Amânarea plăților, în EUR

Creditor având creanțe garantate mari

Creanță

Tranșă scadentă la 1.7.2009, 2.1.2010 și 1.7.2010

% din totalul creanțelor

Tranșă scadentă la 2.1.2011 și 1.7.2011

% din totalul creanțelor

Tranșă scadentă la fiecare 6 luni, începând de la 2.1.2012 până la 2.1.2015

% din totalul creanțelor

Tranșă scadentă la 1.7.2015

% din totalul creanțelor

Nordea Bank

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nordea Financing

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

OKO/Pohjola Bank

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Finnvera

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Municipiul Mikkeli

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Municipiul Mikkeli

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Total

24 579 150

500 000

2 %

1 000 000

4 %

1 500 000

6 %

10 579 150

43 %

| (42) | Conform programului de restructurare, rambursarea împrumuturilor și taxelor neachitate către municipiul Mikkeli trebuie să aibă loc până în 2015, cea mai mare parte a sumei neachitate fiind scadentă în acest an. În cazul în care, în 2015, Karjaportti nu îndeplinește anumite cerințe economice la sfârșitul procedurii de restructurare sub control judiciar (raportul între pasive și marja de exploatare mai mare de 4), municipiul Mikkeli va renunța la un maximum de [0-3] milioane EUR din creanțele restante. |
| --- | --- |

(42)

Conform programului de restructurare, rambursarea împrumuturilor și taxelor neachitate către municipiul Mikkeli trebuie să aibă loc până în 2015, cea mai mare parte a sumei neachitate fiind scadentă în acest an. În cazul în care, în 2015, Karjaportti nu îndeplinește anumite cerințe economice la sfârșitul procedurii de restructurare sub control judiciar (raportul între pasive și marja de exploatare mai mare de 4), municipiul Mikkeli va renunța la un maximum de [0-3] milioane EUR din creanțele restante.

| (43) | Creanțele celorlalți creditori vor fi reduse, de asemenea, la sfârșitul procedurii de restructurare sub control judiciar. Nordea Bank va renunța la maximum [0-3] milioane EUR, iar Nordea Financing va renunța la maximum [0-2] milioane EUR. Creanța Finnvera va fi redusă cu maximum [0-2] milioane EUR. Creanța [...] nu va fi redusă. Conform programului de restructurare, sumele cu care se reduc datoriile garantate sunt calculate în funcție de valoarea gajurilor pentru împrumuturile garantate în două scenarii diferite: în primul scenariu, Karjaportti își continuă activitatea; în al doilea scenariu, Karjaportti își modifică sau încetează activitatea, ceea ce presupune executarea garanțiilor. Cele două valori au fost stabilite prin două evaluări independente (24). Suma concretă scăzută din datoria garantată a fost stabilită apoi pentru fiecare creditor în parte, în funcție de rangul creditorului și după compararea valorilor în cele două scenarii diferite. |
| --- | --- |

(43)

Creanțele celorlalți creditori vor fi reduse, de asemenea, la sfârșitul procedurii de restructurare sub control judiciar. Nordea Bank va renunța la maximum [0-3] milioane EUR, iar Nordea Financing va renunța la maximum [0-2] milioane EUR. Creanța Finnvera va fi redusă cu maximum [0-2] milioane EUR. Creanța [...] nu va fi redusă. Conform programului de restructurare, sumele cu care se reduc datoriile garantate sunt calculate în funcție de valoarea gajurilor pentru împrumuturile garantate în două scenarii diferite: în primul scenariu, Karjaportti își continuă activitatea; în al doilea scenariu, Karjaportti își modifică sau încetează activitatea, ceea ce presupune executarea garanțiilor. Cele două valori au fost stabilite prin două evaluări independente (24). Suma concretă scăzută din datoria garantată a fost stabilită apoi pentru fiecare creditor în parte, în funcție de rangul creditorului și după compararea valorilor în cele două scenarii diferite.

3.1.6.   Achiziționarea de acțiuni de la Karjaportti (măsura nr. 7)

| (44) | La 2 septembrie 2005, Karjaportti a vândut 50 % din acțiunile deținute în cadrul societății imobiliare Kiinteistö Oy Suksimäki către o societate deținută de municipiului Mikkeli, la un preț de achiziție de 860 000 EUR. |
| --- | --- |

(44)

La 2 septembrie 2005, Karjaportti a vândut 50 % din acțiunile deținute în cadrul societății imobiliare Kiinteistö Oy Suksimäki către o societate deținută de municipiului Mikkeli, la un preț de achiziție de 860 000 EUR.

3.1.7.   Conversia dobânzilor neachitate în împrumuturi (măsura nr. 8)

| (45) | Karjaportti nu a plătit dobândă pentru creanțele garantate ale municipiului Mikkeli între 16 decembrie 2004 și 19 decembrie 2005 (25). Respectivele dobânzi au o valoare de 281 982 EUR și au fost transformate într-un împrumut scadent la sfârșitul anului 2010, prin decizia consiliului local Mikkeli din 19 decembrie 2005. Dobânda împrumutului este EURIBOR 3 luni plus 0,3 %. Rambursarea ar fi trebuit să înceapă în martie 2009, în patru tranșe egale plătibile de două ori pe an; astfel, în fiecare dintre anii 2009 și 2010 urma să se achite câte o sumă de 144 991 EUR (26). Rambursarea sumelor datorate a fost amânată cel puțin parțial (a se vedea măsura nr. 12). |
| --- | --- |

(45)

Karjaportti nu a plătit dobândă pentru creanțele garantate ale municipiului Mikkeli între 16 decembrie 2004 și 19 decembrie 2005 (25). Respectivele dobânzi au o valoare de 281 982 EUR și au fost transformate într-un împrumut scadent la sfârșitul anului 2010, prin decizia consiliului local Mikkeli din 19 decembrie 2005. Dobânda împrumutului este EURIBOR 3 luni plus 0,3 %. Rambursarea ar fi trebuit să înceapă în martie 2009, în patru tranșe egale plătibile de două ori pe an; astfel, în fiecare dintre anii 2009 și 2010 urma să se achite câte o sumă de 144 991 EUR (26). Rambursarea sumelor datorate a fost amânată cel puțin parțial (a se vedea măsura nr. 12).

| (46) | Conversia dobânzilor neachitate în împrumuturi în anul 2005 a fost prevăzută, în principiu, în programul de restructurare. Conform programului, de acest tratament urmau să beneficieze, în acest context, atât municipiul Mikkeli, cât și toți creditorii acoperiți de garanții. Astfel, la 28 decembrie 2005, [un creditor privat] a convertit dobânzile într-un împrumut în valoare de aproximativ 1 623 000 EUR, scadent la sfârșitul anului 2010. Dobânda aplicată era EURIBOR 3 luni plus 1,5 %. Rambursarea urma să înceapă în 2009. La 29 decembrie 2005, [un alt creditor privat] a convertit dobânzile într-un împrumut în valoare de aproximativ 1 532 500 EUR, scadent la sfârșitul anului 2010. Dobânda aplicată era EURIBOR 3 luni plus 2 %. Rambursarea urma să înceapă în 2009. |
| --- | --- |

(46)

Conversia dobânzilor neachitate în împrumuturi în anul 2005 a fost prevăzută, în principiu, în programul de restructurare. Conform programului, de acest tratament urmau să beneficieze, în acest context, atât municipiul Mikkeli, cât și toți creditorii acoperiți de garanții. Astfel, la 28 decembrie 2005, [un creditor privat] a convertit dobânzile într-un împrumut în valoare de aproximativ 1 623 000 EUR, scadent la sfârșitul anului 2010. Dobânda aplicată era EURIBOR 3 luni plus 1,5 %. Rambursarea urma să înceapă în 2009. La 29 decembrie 2005, [un alt creditor privat] a convertit dobânzile într-un împrumut în valoare de aproximativ 1 532 500 EUR, scadent la sfârșitul anului 2010. Dobânda aplicată era EURIBOR 3 luni plus 2 %. Rambursarea urma să înceapă în 2009.

3.1.8.   Ștergerea datoriilor în situațiile financiare din 2006 (măsura nr. 9)

| (47) | Printr-o decizie din 5 februarie 2007, comitetul executiv al municipiului Mikkeli a convenit ștergerea din situațiile financiare din 2006 a unei creanțe asupra Karjaportti în valoare de 274 023 EUR. Ștergerea creanței nu a avut niciun efect asupra relației juridice între creditor și debitor și, în consecință, municipiul Mikkeli a continuat procedura de colectare a creanțelor. |
| --- | --- |

(47)

Printr-o decizie din 5 februarie 2007, comitetul executiv al municipiului Mikkeli a convenit ștergerea din situațiile financiare din 2006 a unei creanțe asupra Karjaportti în valoare de 274 023 EUR. Ștergerea creanței nu a avut niciun efect asupra relației juridice între creditor și debitor și, în consecință, municipiul Mikkeli a continuat procedura de colectare a creanțelor.

3.1.9.   Ștergerea datoriilor în situațiile financiare din 2008 (măsura nr. 10)

| (48) | Municipiul Mikkeli a șters o creanță incertă asupra Karjaportti, în valoare de 5,7 milioane EUR, din situațiile sale financiare din 2008. Ștergerea creanței nu a avut niciun efect asupra relației juridice între creditor și debitor și, în consecință, municipiul Mikkeli a continuat procedura de colectare a creanțelor. |
| --- | --- |

(48)

Municipiul Mikkeli a șters o creanță incertă asupra Karjaportti, în valoare de 5,7 milioane EUR, din situațiile sale financiare din 2008. Ștergerea creanței nu a avut niciun efect asupra relației juridice între creditor și debitor și, în consecință, municipiul Mikkeli a continuat procedura de colectare a creanțelor.

3.1.10.   Neaplicarea unei garanții planificate pentru 2009 (măsura nr. 11)

| (49) | Consiliul local Mikkeli a decis, la 8 decembrie 2008, să ofere o garanție absolută în valoare de 2,75 milioane EUR în privința unui împrumut pe care Tapiola urma să îl acorde Karjaportti. Consiliul local a mandatat comitetul executiv al municipiului să decidă condițiile de acordare a garanției absolute și, implicit, să aplice această garanție. Conform notificării, împrumutul ar fi trebuit să aibă o valoare de 5 819 807 EUR, la o dobândă de 3,65 %. Măsura notificată prevede o remunerare a garanției prin aplicarea unui comision forfetar de 4 %, iar garanția este valabilă timp de 10 ani (27). |
| --- | --- |

(49)

Consiliul local Mikkeli a decis, la 8 decembrie 2008, să ofere o garanție absolută în valoare de 2,75 milioane EUR în privința unui împrumut pe care Tapiola urma să îl acorde Karjaportti. Consiliul local a mandatat comitetul executiv al municipiului să decidă condițiile de acordare a garanției absolute și, implicit, să aplice această garanție. Conform notificării, împrumutul ar fi trebuit să aibă o valoare de 5 819 807 EUR, la o dobândă de 3,65 %. Măsura notificată prevede o remunerare a garanției prin aplicarea unui comision forfetar de 4 %, iar garanția este valabilă timp de 10 ani (27).

| (50) | Decizia consiliului local Mikkeli nu a putut fi adoptată, ca urmare a depunerii unei contestații la instanța administrativă din Kuopio (Kuopion Hallinto-Oikeus). În urma acestei contestații, instanța a ordonat municipiului Mikkeli să oprească aplicarea garanției și să solicite aprobarea acestui ajutor de către Comisie. |
| --- | --- |

(50)

Decizia consiliului local Mikkeli nu a putut fi adoptată, ca urmare a depunerii unei contestații la instanța administrativă din Kuopio (Kuopion Hallinto-Oikeus). În urma acestei contestații, instanța a ordonat municipiului Mikkeli să oprească aplicarea garanției și să solicite aprobarea acestui ajutor de către Comisie.

| (51) | Deoarece consiliul local Mikkeli nu a adoptat decizia de oferire a garanției, Tapiola nu a mai acordat Karjaportti împrumutul. În cele din urmă, în martie 2010, Finlanda a retras notificarea garanției, după ce Karjaportti a renunțat la cererea de garantare, iar comitetul executiv al municipiului a decis, la 22 februarie 2010, să nu aplice decizia consiliului local. |
| --- | --- |

(51)

Deoarece consiliul local Mikkeli nu a adoptat decizia de oferire a garanției, Tapiola nu a mai acordat Karjaportti împrumutul. În cele din urmă, în martie 2010, Finlanda a retras notificarea garanției, după ce Karjaportti a renunțat la cererea de garantare, iar comitetul executiv al municipiului a decis, la 22 februarie 2010, să nu aplice decizia consiliului local.

3.1.11.   Reeșalonarea datoriilor după 2009 (măsura nr. 12)

| (52) | Amânarea rambursării datoriilor garantate: Conform programului de restructurare aprobat de instanță, Karjaportti trebuia să ramburseze [...] EUR în 2009 și [...] EUR în 2010 din datoriile garantate restante (a se vedea tabelul VI). Potrivit notificării, rambursarea acestor sume ar fi trebuit amânată până cel târziu la 1 iulie 2015. |
| --- | --- |

(52)

Amânarea rambursării datoriilor garantate: Conform programului de restructurare aprobat de instanță, Karjaportti trebuia să ramburseze [...] EUR în 2009 și [...] EUR în 2010 din datoriile garantate restante (a se vedea tabelul VI). Potrivit notificării, rambursarea acestor sume ar fi trebuit amânată până cel târziu la 1 iulie 2015.

| (53) | Amânarea rambursării împrumutului acordat în 2005 (conversia dobânzilor restante): Karjaportti trebuia să ramburseze, în 2009 și 2010, câte 140 991 EUR din suma restantă a dobânzilor convertite în împrumut (a se vedea considerentul 40). Potrivit notificării, rambursarea acestor sume ar fi trebuit amânată până în perioada 2011-2013 (28). |
| --- | --- |

(53)

Amânarea rambursării împrumutului acordat în 2005 (conversia dobânzilor restante): Karjaportti trebuia să ramburseze, în 2009 și 2010, câte 140 991 EUR din suma restantă a dobânzilor convertite în împrumut (a se vedea considerentul 40). Potrivit notificării, rambursarea acestor sume ar fi trebuit amânată până în perioada 2011-2013 (28).

| (54) | Instanța administrativă din Kuopio (Kuopion Hallinto-Oikeus) a interzis, la 4 februarie 2009, aplicarea deciziei consiliului local privind reeșalonarea datoriei. Cu toate acestea, se pare că o reeșalonare a datoriilor a avut totuși loc. Începând din mai 2009, Karjaportti a propus în mod regulat municipiului Mikkeli și creditorilor să amâne plata datoriilor scadente, permițând astfel continuarea funcționării cooperativei (29). Aceste propuneri au fost aprobate de comitetul executiv al municipiului Mikkeli. |
| --- | --- |

(54)

Instanța administrativă din Kuopio (Kuopion Hallinto-Oikeus) a interzis, la 4 februarie 2009, aplicarea deciziei consiliului local privind reeșalonarea datoriei. Cu toate acestea, se pare că o reeșalonare a datoriilor a avut totuși loc. Începând din mai 2009, Karjaportti a propus în mod regulat municipiului Mikkeli și creditorilor să amâne plata datoriilor scadente, permițând astfel continuarea funcționării cooperativei (29). Aceste propuneri au fost aprobate de comitetul executiv al municipiului Mikkeli.

3.2.   Măsuri acordate de Finnvera

| (55) | Potrivit informațiilor transmise de Finlanda, Finnvera a acordat mai multe împrumuturi și garanții în favoarea Karjaportti în perioada 2004-2008. |
| --- | --- |

(55)

Potrivit informațiilor transmise de Finlanda, Finnvera a acordat mai multe împrumuturi și garanții în favoarea Karjaportti în perioada 2004-2008.

| (56) | Finnvera este o societate de creditare specializată, deținută de statul finlandez, fiind agenția oficială de credit pentru export din Finlanda. Activitatea Finnvera se desfășoară conform obiectivelor politicilor de stat industriale și în materie de proprietate. Printre aceste obiective se numără: creșterea numărului de întreprinderi noi; furnizarea de fonduri pentru IMM-uri aflate în situații speciale; încurajarea dezvoltării, accesului internațional și exporturilor întreprinderilor. Se așteaptă ca, în cursul operațiunilor sale, Finnvera să adere la principiul autonomiei economice. Cu toate acestea, Finlanda acoperă o parte din pierderile din credite și garanții ale Finnvera; statul este direct responsabil pentru garanțiile interne și garanțiile pentru credit la export acordate de Finnvera, oferind totodată garanții pentru împrumuturile contractate de Finnvera. Aceste măsuri de stat privind Finnvera nu fac obiectul prezentei decizii; Comisia își rezervă dreptul de a le supune evaluării ulterior. Finnvera face obiectul Legii nr. 434/2003 privind procedura administrativă. |
| --- | --- |

(56)

Finnvera este o societate de creditare specializată, deținută de statul finlandez, fiind agenția oficială de credit pentru export din Finlanda. Activitatea Finnvera se desfășoară conform obiectivelor politicilor de stat industriale și în materie de proprietate. Printre aceste obiective se numără: creșterea numărului de întreprinderi noi; furnizarea de fonduri pentru IMM-uri aflate în situații speciale; încurajarea dezvoltării, accesului internațional și exporturilor întreprinderilor. Se așteaptă ca, în cursul operațiunilor sale, Finnvera să adere la principiul autonomiei economice. Cu toate acestea, Finlanda acoperă o parte din pierderile din credite și garanții ale Finnvera; statul este direct responsabil pentru garanțiile interne și garanțiile pentru credit la export acordate de Finnvera, oferind totodată garanții pentru împrumuturile contractate de Finnvera. Aceste măsuri de stat privind Finnvera nu fac obiectul prezentei decizii; Comisia își rezervă dreptul de a le supune evaluării ulterior. Finnvera face obiectul Legii nr. 434/2003 privind procedura administrativă.

| (57) | În ceea ce privește guvernarea corporativă a Finnvera, Consiliul de supraveghere, care supraveghează gestionarea activității acestei societăți de către Consiliul director și directorul executiv, reprezintă proprietarul societății; în cazul Finnvera, acesta este statul. Membrii Consiliului de supraveghere sunt selectați din grupurile parlamentare ale partidelor politice, în funcție de reprezentarea acestora în Parlamentul finlandez. În plus, Consiliul de supraveghere al Finnvera include reprezentanți de organizații, în conformitate cu obiectivele de politică industriale ale societății. Consiliul director, format din 6-9 membri și doi membri adjuncți, aprobă strategia societății, situațiile financiare și raportul intermediar, stimulează dezvoltarea societății și se asigură că activitatea se desfășoară în conformitate cu legea și cu obiectivele stabilite de proprietar. Patru dintre membrii consiliului și cei doi membri adjuncți sunt aleși dintre candidații numiți de diferite ministere. Directorul executiv este responsabil pentru administrarea societății. |
| --- | --- |

(57)

În ceea ce privește guvernarea corporativă a Finnvera, Consiliul de supraveghere, care supraveghează gestionarea activității acestei societăți de către Consiliul director și directorul executiv, reprezintă proprietarul societății; în cazul Finnvera, acesta este statul. Membrii Consiliului de supraveghere sunt selectați din grupurile parlamentare ale partidelor politice, în funcție de reprezentarea acestora în Parlamentul finlandez. În plus, Consiliul de supraveghere al Finnvera include reprezentanți de organizații, în conformitate cu obiectivele de politică industriale ale societății. Consiliul director, format din 6-9 membri și doi membri adjuncți, aprobă strategia societății, situațiile financiare și raportul intermediar, stimulează dezvoltarea societății și se asigură că activitatea se desfășoară în conformitate cu legea și cu obiectivele stabilite de proprietar. Patru dintre membrii consiliului și cei doi membri adjuncți sunt aleși dintre candidații numiți de diferite ministere. Directorul executiv este responsabil pentru administrarea societății.

| (58) | Finnvera este scutită de plata impozitului pe profit începând din 25 septembrie 2007. Comisia a aprobat această scutire. Decizia de aprobare se bazează pe angajamentul oferit de autoritățile finlandeze, conform căruia Finnvera își va limita activitățile la administrarea schemelor de ajutor de stat (30). |
| --- | --- |

(58)

Finnvera este scutită de plata impozitului pe profit începând din 25 septembrie 2007. Comisia a aprobat această scutire. Decizia de aprobare se bazează pe angajamentul oferit de autoritățile finlandeze, conform căruia Finnvera își va limita activitățile la administrarea schemelor de ajutor de stat (30).

3.2.1.   Garanția acordată la 17 martie 2004 (măsura nr. 13)

| (59) | La 17 martie 2004, Finnvera a acordat o garanție de 100 % pentru un împrumut în valoare de 91 000 EUR, cu un comision de garantare de 3 % pe an. Împrumutul, cu o durată de 3 ani, a fost acordat de Tapiola la o dobândă fixă de [2-5] % pe an. Împrumutul și garanția au fost oferite pentru a înlocui un împrumut acordat de Tapiola în 1992. |
| --- | --- |

(59)

La 17 martie 2004, Finnvera a acordat o garanție de 100 % pentru un împrumut în valoare de 91 000 EUR, cu un comision de garantare de 3 % pe an. Împrumutul, cu o durată de 3 ani, a fost acordat de Tapiola la o dobândă fixă de [2-5] % pe an. Împrumutul și garanția au fost oferite pentru a înlocui un împrumut acordat de Tapiola în 1992.

3.2.2.   Împrumutul acordat la 12 ianuarie 2006 (măsura nr. 14)

| (60) | La 12 ianuarie 2006, Finnvera a acordat un împrumut în sumă de 180 000 EUR, la o dobândă EURIBOR 6 luni + 2 % pe an. Împrumutul a fost acordat pentru dobânda acumulată pe durata procesului de restructurare, între 2 decembrie 2004 și 28 februarie 2008, care a fost convertită într-o nouă facilitate de credit. Împrumutul a fost garantat cu ipoteci pe proprietăți aflate în Tikkala, Lappeenranta și Kouvola și cu acțiuni la [...]. Împrumutul este scadent la sfârșitul anului 2010, iar rambursarea ar fi trebuit să înceapă în 2009. La 23 noiembrie 2011, o sumă de [...] EUR din capital era în continuare restantă. În același timp, creditorii privați [...] și [...] au convertit dobânzile în împrumuturi. |
| --- | --- |

(60)

La 12 ianuarie 2006, Finnvera a acordat un împrumut în sumă de 180 000 EUR, la o dobândă EURIBOR 6 luni + 2 % pe an. Împrumutul a fost acordat pentru dobânda acumulată pe durata procesului de restructurare, între 2 decembrie 2004 și 28 februarie 2008, care a fost convertită într-o nouă facilitate de credit. Împrumutul a fost garantat cu ipoteci pe proprietăți aflate în Tikkala, Lappeenranta și Kouvola și cu acțiuni la [...]. Împrumutul este scadent la sfârșitul anului 2010, iar rambursarea ar fi trebuit să înceapă în 2009. La 23 noiembrie 2011, o sumă de [...] EUR din capital era în continuare restantă. În același timp, creditorii privați [...] și [...] au convertit dobânzile în împrumuturi.

| (61) | La 28 decembrie 2005, [un creditor privat] a convertit dobânzile într-un împrumut în valoare de aproximativ 1 623 000 EUR, scadent la sfârșitul lui 2010. Dobânda aplicată este EURIBOR 3 luni plus 1,5 %. Rambursarea urma să înceapă în 2009. |
| --- | --- |

(61)

La 28 decembrie 2005, [un creditor privat] a convertit dobânzile într-un împrumut în valoare de aproximativ 1 623 000 EUR, scadent la sfârșitul lui 2010. Dobânda aplicată este EURIBOR 3 luni plus 1,5 %. Rambursarea urma să înceapă în 2009.

| (62) | La 29 decembrie 2005, [un alt creditor privat] a convertit dobânzile într-un împrumut în valoare de aproximativ 1 532 500 EUR, scadent la sfârșitul lui 2010. Dobânda aplicată era EURIBOR 3 luni plus 2 %. Rambursarea urma să înceapă în 2009. |
| --- | --- |

(62)

La 29 decembrie 2005, [un alt creditor privat] a convertit dobânzile într-un împrumut în valoare de aproximativ 1 532 500 EUR, scadent la sfârșitul lui 2010. Dobânda aplicată era EURIBOR 3 luni plus 2 %. Rambursarea urma să înceapă în 2009.

3.2.3.   Garanția acordată la 14 septembrie 2006 (măsura nr. 15)

| (63) | La 14 septembrie 2006, Finnvera a acordat o contragaranție către [...], în valoare de 300 000 EUR, cu un comision de garantare de 1,65 % pe an plătit de Karjaportti. În schimb, [...] a acordat o garanție către Karjaportti pentru aceeași sumă, la o dobândă de 1,25 %. Această garanție și contragaranția acopereau 16,7 % din suma de 1,8 milioane EUR a acordului de subcontractare încheiat între [...] și Karjaportti. Durata garanției Finnvera era de 8 luni. Restul acordului de subcontractare era acoperit de garanții din partea [...] și [...] (825 000 EUR, respectiv 675 000 EUR), care au aplicat un comision de garantare de 1,75 %. Finnvera nu a participat la acordarea garanțiilor, ceea ce înseamnă că acestea nu erau contragarantate. Contragaranția Finnvera a expirat la 30 iunie 2007, fără a fi fost invocată. Astfel, Finnvera nu are obligații de plată aferente acestei garanții. |
| --- | --- |

(63)

La 14 septembrie 2006, Finnvera a acordat o contragaranție către [...], în valoare de 300 000 EUR, cu un comision de garantare de 1,65 % pe an plătit de Karjaportti. În schimb, [...] a acordat o garanție către Karjaportti pentru aceeași sumă, la o dobândă de 1,25 %. Această garanție și contragaranția acopereau 16,7 % din suma de 1,8 milioane EUR a acordului de subcontractare încheiat între [...] și Karjaportti. Durata garanției Finnvera era de 8 luni. Restul acordului de subcontractare era acoperit de garanții din partea [...] și [...] (825 000 EUR, respectiv 675 000 EUR), care au aplicat un comision de garantare de 1,75 %. Finnvera nu a participat la acordarea garanțiilor, ceea ce înseamnă că acestea nu erau contragarantate. Contragaranția Finnvera a expirat la 30 iunie 2007, fără a fi fost invocată. Astfel, Finnvera nu are obligații de plată aferente acestei garanții.

3.2.4.   Împrumutul acordat la 6 iulie 2007 (măsura nr. 16)

| (64) | La iulie 2007, Finnvera a acordat un împrumut în valoare de 250 000 EUR, la o dobândă EURIBOR 6 luni + 2,5 % pe an. Împrumutul avea o durată de șase luni și ar fi trebuit rambursat până la 15 ianuarie 2008. Până în prezent, împrumutul a fost rambursat doar parțial (sumă restantă la 23 noiembrie 2011: [...]). |
| --- | --- |

(64)

La iulie 2007, Finnvera a acordat un împrumut în valoare de 250 000 EUR, la o dobândă EURIBOR 6 luni + 2,5 % pe an. Împrumutul avea o durată de șase luni și ar fi trebuit rambursat până la 15 ianuarie 2008. Până în prezent, împrumutul a fost rambursat doar parțial (sumă restantă la 23 noiembrie 2011: [...]).

| (65) | În același timp, creditorii privați [...] și [...] au acordat împrumuturi în valoare de 800 000 EUR, respectiv 650 000 EUR, tot pe o perioadă de șase luni. Dobânda acestor împrumuturi era EURIBOR o lună plus 2 %. Rambursarea împrumuturilor acestora a fost, de asemenea, întârziată (sume restante la 23 noiembrie 2011: [...] EUR și [...] EUR). |
| --- | --- |

(65)

În același timp, creditorii privați [...] și [...] au acordat împrumuturi în valoare de 800 000 EUR, respectiv 650 000 EUR, tot pe o perioadă de șase luni. Dobânda acestor împrumuturi era EURIBOR o lună plus 2 %. Rambursarea împrumuturilor acestora a fost, de asemenea, întârziată (sume restante la 23 noiembrie 2011: [...] EUR și [...] EUR).

| (66) | Pentru aceste două împrumuturi și împrumutul acordat de Finnvera, Karjaportti a prezentat următoarele garanții: o ipotecă comercială cu o valoare nominală de 1 850 067 EUR; acțiuni la societatea [...]; și un cont bancar. Aceste garanții au fost împărțite între Finnvera, [...] și [...], în funcție de participarea la risc. În realitate, cei trei creditori aveau același rang și au împărțit garanția pe bază de procente (Finnvera: [0-30] %; [primul creditor privat]: [10-50] %; [al doilea creditor privat]: [10-50] %). |
| --- | --- |

(66)

Pentru aceste două împrumuturi și împrumutul acordat de Finnvera, Karjaportti a prezentat următoarele garanții: o ipotecă comercială cu o valoare nominală de 1 850 067 EUR; acțiuni la societatea [...]; și un cont bancar. Aceste garanții au fost împărțite între Finnvera, [...] și [...], în funcție de participarea la risc. În realitate, cei trei creditori aveau același rang și au împărțit garanția pe bază de procente (Finnvera: [0-30] %; [primul creditor privat]: [10-50] %; [al doilea creditor privat]: [10-50] %).

3.2.5.   Garanția acordată la 9 ianuarie 2008 (măsura nr. 17)

| (67) | La 9 ianuarie 2008, Finnvera a acordat o contragaranție către [...], în valoare de 280 000 EUR, cu un comision de garantare de 2,5 % pe an plătit de Karjaportti. Contragaranția acoperea 80 % dintr-o garanție oferită de [...] pentru Karjaportti, la 11 ianuarie 2008, în valoare de 350 000 EUR, aferentă unui acord de subcontractare între [...] și [...]. [...] a aplicat un comision de garantare de [0-3] %. Finnvera avea acces la o garanție sub forma unei participații la Karjaportti, în [...]. Conform unei estimări a Finnvera din 8 ianuarie 2008, la momentul acordării contragaranției, aceste acțiuni aveau o valoare de garantare pentru Finnvera de [...] EUR. Contragaranția a expirat la 28 februarie 2011, fără să fi fost efectuate plăți. |
| --- | --- |

(67)

La 9 ianuarie 2008, Finnvera a acordat o contragaranție către [...], în valoare de 280 000 EUR, cu un comision de garantare de 2,5 % pe an plătit de Karjaportti. Contragaranția acoperea 80 % dintr-o garanție oferită de [...] pentru Karjaportti, la 11 ianuarie 2008, în valoare de 350 000 EUR, aferentă unui acord de subcontractare între [...] și [...]. [...] a aplicat un comision de garantare de [0-3] %. Finnvera avea acces la o garanție sub forma unei participații la Karjaportti, în [...]. Conform unei estimări a Finnvera din 8 ianuarie 2008, la momentul acordării contragaranției, aceste acțiuni aveau o valoare de garantare pentru Finnvera de [...] EUR. Contragaranția a expirat la 28 februarie 2011, fără să fi fost efectuate plăți.

4.   MOTIVELE INIȚIERII PROCEDURII

| (68) | Conform descrierii de la considerentele 2, 3 și 6, Comisia a decis la 8 aprilie 2009 să inițieze o procedură oficială de investigare (denumită în continuare „prima decizie de inițiere a procedurii”). La 15 decembrie 2009, această procedură oficială de investigare a fost extinsă pentru a cuprinde mai multe măsuri suplimentare (în continuare, „a doua decizie de inițiere a procedurii”). |
| --- | --- |

(68)

Conform descrierii de la considerentele 2, 3 și 6, Comisia a decis la 8 aprilie 2009 să inițieze o procedură oficială de investigare (denumită în continuare „prima decizie de inițiere a procedurii”). La 15 decembrie 2009, această procedură oficială de investigare a fost extinsă pentru a cuprinde mai multe măsuri suplimentare (în continuare, „a doua decizie de inițiere a procedurii”).

4.1.   Măsuri acordate de municipiul Mikkeli

4.1.1.   Garanția acordată la 12 iunie 2000 (măsura nr. 1)

| (69) | În prima sa decizie de inițiere a procedurii, Comisia își exprima îndoiala că măsura în cauză este conformă cu principiul investitorului privat în economia de piață. În primul rând, în conformitate cu Comunicarea Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutorului de stat sub formă de garanții (31) (în continuare, „Comunicarea privind garanțiile din 2000”), în vigoare la momentul acordării măsurii, măsura poate constitui ajutor de stat deoarece acoperea 100 % din împrumutul în cauză. Această concluzie nu este modificată de Comunicarea privind garanțiile din 2008, în prezent în vigoare (32). În plus, acordarea garanției fără un comision de garantare, ceea ce înseamnă asumarea unui risc financiar fără nicio măsură compensatorie, nu poate fi considerată caracteristică pentru un operator de piață. |
| --- | --- |

(69)

În prima sa decizie de inițiere a procedurii, Comisia își exprima îndoiala că măsura în cauză este conformă cu principiul investitorului privat în economia de piață. În primul rând, în conformitate cu Comunicarea Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutorului de stat sub formă de garanții (31) (în continuare, „Comunicarea privind garanțiile din 2000”), în vigoare la momentul acordării măsurii, măsura poate constitui ajutor de stat deoarece acoperea 100 % din împrumutul în cauză. Această concluzie nu este modificată de Comunicarea privind garanțiile din 2008, în prezent în vigoare (32). În plus, acordarea garanției fără un comision de garantare, ceea ce înseamnă asumarea unui risc financiar fără nicio măsură compensatorie, nu poate fi considerată caracteristică pentru un operator de piață.

| (70) | În ceea ce privește compatibilitatea, Comisia avea îndoieli cu privire la posibilitatea de a califica garanția ca excepție în temeiul articolului 107 alineatul (3) din TFUE; conform unei evaluări preliminare, condițiile orientărilor comunitare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (33) (denumite în continuare „Orientările S&R 1999”) nu par a fi fost îndeplinite. |
| --- | --- |

(70)

În ceea ce privește compatibilitatea, Comisia avea îndoieli cu privire la posibilitatea de a califica garanția ca excepție în temeiul articolului 107 alineatul (3) din TFUE; conform unei evaluări preliminare, condițiile orientărilor comunitare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (33) (denumite în continuare „Orientările S&R 1999”) nu par a fi fost îndeplinite.

4.1.2.   Atribuirea de terenuri (măsura nr. 2)

| (71) | În cea de a doua decizie de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoiala că vânzarea ar fi avut loc în conformitate cu principiul investitorului în economia de piață, deoarece cerințele Comunicării Comisiei privind elementele de ajutor de stat în vânzările de terenuri și clădiri de către autoritățile publice (34) nu au fost îndeplinite. S-a considerat că nu a fost plătit un preț de piață, deoarece terenul a fost atribuit Karjaportti fără plată. În plus, Karjaportti nu a fost nevoită să suporte costurile nivelării terenului. |
| --- | --- |

(71)

În cea de a doua decizie de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoiala că vânzarea ar fi avut loc în conformitate cu principiul investitorului în economia de piață, deoarece cerințele Comunicării Comisiei privind elementele de ajutor de stat în vânzările de terenuri și clădiri de către autoritățile publice (34) nu au fost îndeplinite. S-a considerat că nu a fost plătit un preț de piață, deoarece terenul a fost atribuit Karjaportti fără plată. În plus, Karjaportti nu a fost nevoită să suporte costurile nivelării terenului.

4.1.3.   Achiziția de terenuri (măsura nr. 3)

| (72) | În cea de a doua decizie de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoiala că termenii și condițiile achiziției respectau principiul investitorului în economia de piață, deoarece Finlanda nu a prezentat probe potrivit cărora achiziția proprietăților ar fi avut loc în condiții de piață, precum o evaluare a proprietăților efectuată de către un expert independent. |
| --- | --- |

(72)

În cea de a doua decizie de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoiala că termenii și condițiile achiziției respectau principiul investitorului în economia de piață, deoarece Finlanda nu a prezentat probe potrivit cărora achiziția proprietăților ar fi avut loc în condiții de piață, precum o evaluare a proprietăților efectuată de către un expert independent.

4.1.4.   Garanția acordată la 8 martie 2004 (măsura nr. 4)

| (73) | În cea de a doua decizie de inițiere a procedurii, Comisia își exprima îndoiala că măsura în cauză era conformă cu principiul investitorului privat în economia de piață. În primul rând, în conformitate cu Comunicarea privind garanțiile din 2000, în vigoare în momentul acordării, măsura poate constitui ajutor de stat deoarece acoperea 100 % din împrumutul în cauză. Această concluzie nu este modificată de Comunicarea privind garanțiile din 2008, în prezent în vigoare. În plus, acordarea garanției fără un comision de garantare, ceea ce înseamnă asumarea unui risc financiar fără nicio măsură compensatorie, nu poate fi considerată caracteristică pentru un operator de piață, în special într-o situație în care societatea era deja în dificultate. |
| --- | --- |

(73)

În cea de a doua decizie de inițiere a procedurii, Comisia își exprima îndoiala că măsura în cauză era conformă cu principiul investitorului privat în economia de piață. În primul rând, în conformitate cu Comunicarea privind garanțiile din 2000, în vigoare în momentul acordării, măsura poate constitui ajutor de stat deoarece acoperea 100 % din împrumutul în cauză. Această concluzie nu este modificată de Comunicarea privind garanțiile din 2008, în prezent în vigoare. În plus, acordarea garanției fără un comision de garantare, ceea ce înseamnă asumarea unui risc financiar fără nicio măsură compensatorie, nu poate fi considerată caracteristică pentru un operator de piață, în special într-o situație în care societatea era deja în dificultate.

| (74) | În ceea ce privește compatibilitatea măsurii, Comisia nu a primit suficiente informații care să îi permită să constate dacă au fost îndeplinite cerințele prevăzute de Orientările S&R 1999. |
| --- | --- |

(74)

În ceea ce privește compatibilitatea măsurii, Comisia nu a primit suficiente informații care să îi permită să constate dacă au fost îndeplinite cerințele prevăzute de Orientările S&R 1999.

4.1.5.   Garanția acordată la 10 mai 2004 (măsura nr. 5)

| (75) | Comisia avea îndoieli similare în ceea ce privește garanția acordată la 8 martie 2004. |
| --- | --- |

(75)

Comisia avea îndoieli similare în ceea ce privește garanția acordată la 8 martie 2004.

4.1.6.   Acordul pentru procedura de restructurare sub control judiciar (măsura nr. 6)

| (76) | În prima decizie de inițiere a procedurii, Comisia își exprima îndoiala că măsurile adoptate în timpul restructurării erau în conformitate cu principiul investitorului privat în economia de piață. |
| --- | --- |

(76)

În prima decizie de inițiere a procedurii, Comisia își exprima îndoiala că măsurile adoptate în timpul restructurării erau în conformitate cu principiul investitorului privat în economia de piață.

| (77) | Mai întâi, municipiul Mikkeli a acceptat reducerea dobânzilor pentru datoriile garantate, cu efectul că dobânzile aplicate erau mult inferioare ratei de referință pentru Finlanda de la momentul respectiv. Deoarece se consideră că rata de referință reprezintă rata pieței pentru societățile în bună stare economică, iar Karjaportti era în dificultate în momentul respectiv, Comisia a considerat puțin probabil ca un creditor privat să fi acordat împrumuturile la dobânzi atât de reduse. |
| --- | --- |

(77)

Mai întâi, municipiul Mikkeli a acceptat reducerea dobânzilor pentru datoriile garantate, cu efectul că dobânzile aplicate erau mult inferioare ratei de referință pentru Finlanda de la momentul respectiv. Deoarece se consideră că rata de referință reprezintă rata pieței pentru societățile în bună stare economică, iar Karjaportti era în dificultate în momentul respectiv, Comisia a considerat puțin probabil ca un creditor privat să fi acordat împrumuturile la dobânzi atât de reduse.

| (78) | În ceea ce privește compatibilitatea măsurilor, în momentul inițierii deciziei, Comisia avea informații limitate despre măsurile de restructurare adoptate de Karjaportti începând din 2004. S-a considerat că restructurarea continuă nu a avut succes, având în vedere că autoritățile fiscale au solicitat falimentul Karjaportti în decembrie 2008. Astfel, Comisia avea îndoieli că viabilitatea pe termen lung a societății putea fi obținută prin măsurile de restructurare întreprinse. În ceea ce privește celelalte criterii pentru ajutorul de restructurare prevăzute de Orientările S&R din 2004 (35), Comisia nu a putut stabili, în lipsa unei notificări și a unui plan de restructurare, dacă celelalte cerințe ale Orientărilor S&R din 2004 au fost îndeplinite. |
| --- | --- |

(78)

În ceea ce privește compatibilitatea măsurilor, în momentul inițierii deciziei, Comisia avea informații limitate despre măsurile de restructurare adoptate de Karjaportti începând din 2004. S-a considerat că restructurarea continuă nu a avut succes, având în vedere că autoritățile fiscale au solicitat falimentul Karjaportti în decembrie 2008. Astfel, Comisia avea îndoieli că viabilitatea pe termen lung a societății putea fi obținută prin măsurile de restructurare întreprinse. În ceea ce privește celelalte criterii pentru ajutorul de restructurare prevăzute de Orientările S&R din 2004 (35), Comisia nu a putut stabili, în lipsa unei notificări și a unui plan de restructurare, dacă celelalte cerințe ale Orientărilor S&R din 2004 au fost îndeplinite.

4.1.7.   Achiziționarea de acțiuni de la Karjaportti (măsura nr. 7)

| (79) | În cea de a doua decizie de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoiala că măsura în cauză era conformă cu principiul investitorului privat în economia de piață, deoarece Finlanda nu a prezentat probe conform cărora achiziționarea acțiunilor a avut loc în condiții de piață. |
| --- | --- |

(79)

În cea de a doua decizie de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoiala că măsura în cauză era conformă cu principiul investitorului privat în economia de piață, deoarece Finlanda nu a prezentat probe conform cărora achiziționarea acțiunilor a avut loc în condiții de piață.

4.1.8.   Conversia dobânzilor neachitate în împrumuturi (măsura nr. 8)

| (80) | În ceea ce privește conversia dobânzilor neachitate într-un împrumut, municipiul Mikkeli a acceptat să aplice o dobândă foarte redusă pentru împrumut. În realitate, creditorii privați care își convertesc dobânzile neachitate negociază dobânzi mai mari, motiv pentru care Comisia s-a întrebat dacă o astfel de abordare ar fi putut să fie conformă cu principiul investitorului în economia de piață. |
| --- | --- |

(80)

În ceea ce privește conversia dobânzilor neachitate într-un împrumut, municipiul Mikkeli a acceptat să aplice o dobândă foarte redusă pentru împrumut. În realitate, creditorii privați care își convertesc dobânzile neachitate negociază dobânzi mai mari, motiv pentru care Comisia s-a întrebat dacă o astfel de abordare ar fi putut să fie conformă cu principiul investitorului în economia de piață.

4.1.9.   Ștergerea datoriilor în situațiile financiare din 2006 și 2008 (măsura nr. 9 și măsura nr. 10)

| (81) | În cea de a doua decizie de inițiere a procedurii, Comisia a considerat că, dacă ștergerea datoriilor din situațiile financiare din 2006 și 2008 includea, de asemenea, încetarea obligației juridice, aceasta conferea un avantaj în favoarea Karjaportti. Comisia avea îndoieli că un investitor privat în economia de piață ar fi acționat în aceeași manieră. |
| --- | --- |

(81)

În cea de a doua decizie de inițiere a procedurii, Comisia a considerat că, dacă ștergerea datoriilor din situațiile financiare din 2006 și 2008 includea, de asemenea, încetarea obligației juridice, aceasta conferea un avantaj în favoarea Karjaportti. Comisia avea îndoieli că un investitor privat în economia de piață ar fi acționat în aceeași manieră.

4.1.10.   Neaplicarea unei garanții planificate pentru 2009 (măsura nr. 11)

| (82) | În prima decizie de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoiala că municipiul Mikkeli ar fi acționat asemeni unui investitor privat în economia de piață atunci când a acordat garanția și a formulat concluzia preliminară potrivit căreia garanția presupunea ajutor de stat. În ceea ce privește compatibilitatea, Comisia avea îndoieli că garanția respecta Orientările S&R din 2004, deoarece principiul „prima și ultima dată” nu părea să fi fost respectat. În plus, comisionul de garantare și dobânda împrumutului erau prea reduse pentru a îndeplini condițiile de la punctul 25 litera (a) din orientări, iar garanția nu era conformă cu punctul (25) litera (c) din orientări, deoarece nu era limitată la șase luni. |
| --- | --- |

(82)

În prima decizie de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoiala că municipiul Mikkeli ar fi acționat asemeni unui investitor privat în economia de piață atunci când a acordat garanția și a formulat concluzia preliminară potrivit căreia garanția presupunea ajutor de stat. În ceea ce privește compatibilitatea, Comisia avea îndoieli că garanția respecta Orientările S&R din 2004, deoarece principiul „prima și ultima dată” nu părea să fi fost respectat. În plus, comisionul de garantare și dobânda împrumutului erau prea reduse pentru a îndeplini condițiile de la punctul 25 litera (a) din orientări, iar garanția nu era conformă cu punctul (25) litera (c) din orientări, deoarece nu era limitată la șase luni.

4.1.11.   Reeșalonarea datoriilor după 2009 (măsura nr. 12)

| (83) | În prima decizie de inițiere a procedurii, Comisia se îndoia că municipiul Mikkeli a acționat asemeni unui creditor privat dintr-o economie de piață atunci când a acceptat reeșalonarea datoriilor și a formulat concluzia preliminară potrivit căreia garanția presupunea ajutor de stat. În ceea ce privește compatibilitatea, Comisia avea îndoieli că reeșalonarea datoriilor respecta Orientările S&R din 2004, deoarece principiul „prima și ultima dată” nu pare a fi fost respectat. În plus, reeșalonarea datoriilor nu îndeplinea condițiile pentru a fi considerată ajutor de salvare. Nu era limitată la o perioadă de șase luni și, astfel, nu respecta punctul 25 litera (c) din orientări. |
| --- | --- |

(83)

În prima decizie de inițiere a procedurii, Comisia se îndoia că municipiul Mikkeli a acționat asemeni unui creditor privat dintr-o economie de piață atunci când a acceptat reeșalonarea datoriilor și a formulat concluzia preliminară potrivit căreia garanția presupunea ajutor de stat. În ceea ce privește compatibilitatea, Comisia avea îndoieli că reeșalonarea datoriilor respecta Orientările S&R din 2004, deoarece principiul „prima și ultima dată” nu pare a fi fost respectat. În plus, reeșalonarea datoriilor nu îndeplinea condițiile pentru a fi considerată ajutor de salvare. Nu era limitată la o perioadă de șase luni și, astfel, nu respecta punctul 25 litera (c) din orientări.

4.2.   Măsurile acordate de Finnvera (măsurile 13-17)

| (84) | În cea de a doua decizie de inițiere a procedurii, Comisia a considerat că măsurile au fost acordate din resurse de stat și erau imputabile statului, deoarece Finnvera este deținută în proporție de 100 % de statul finlandez. În ceea ce privește împrumuturile, Comisia și-a exprimat îndoiala că dobânda aplicată depășea ratele de referință relevante. În plus, nu dispunea de suficiente informații pentru a stabili dacă măsurile au fost acordate împreună, în condiții similare cu cele oferite de investitori privați. În ceea ce privește garanțiile, Comisia avea îndoieli că acestea au fost acordate conform schemelor existente, deoarece garanțiile acordate unei societăți mari aflată în dificultate nu se încadrează în astfel de scheme. Dacă măsurile au fost acordate în afara unei scheme de ajutor existente, Comisia se îndoia că acestea respectau principiul investitorului în economia de piață. |
| --- | --- |

(84)

În cea de a doua decizie de inițiere a procedurii, Comisia a considerat că măsurile au fost acordate din resurse de stat și erau imputabile statului, deoarece Finnvera este deținută în proporție de 100 % de statul finlandez. În ceea ce privește împrumuturile, Comisia și-a exprimat îndoiala că dobânda aplicată depășea ratele de referință relevante. În plus, nu dispunea de suficiente informații pentru a stabili dacă măsurile au fost acordate împreună, în condiții similare cu cele oferite de investitori privați. În ceea ce privește garanțiile, Comisia avea îndoieli că acestea au fost acordate conform schemelor existente, deoarece garanțiile acordate unei societăți mari aflată în dificultate nu se încadrează în astfel de scheme. Dacă măsurile au fost acordate în afara unei scheme de ajutor existente, Comisia se îndoia că acestea respectau principiul investitorului în economia de piață.

5.   OBSERVAȚIILE FINLANDEI

5.1.   Măsurile acordate de municipiul Mikkeli

5.1.1.   Garanția acordată la 12 iunie 2000 (măsura nr. 1)

| (85) | Autoritățile finlandeze susțin că garanția nu ar trebui considerată ajutor de stat, deoarece Karjaportti ar fi avut, probabil, capacitatea de a obține o astfel de garanție pe piețele private de capital. Autoritățile finlandeze amintesc că Tapiola a acordat împrumutul care a fost acoperit cu garanția în cauză în cadrul unui pachet de finanțare în valoare de 25 milioane EUR pentru investiții în unitatea de producție Tikkala. La finanțare au contribuit și alte părți. Sprijinul statului pentru investiție a constat în atribuirea terenului și suportarea costurilor de nivelare a terenului de către municipiul Mikkeli (a se vedea considerentele 89 și 90), împrumuturile și garanțiile acordate de Finnvera și subvențiile directe acordate de Ministerul Comerțului și Industriei. |
| --- | --- |

(85)

Autoritățile finlandeze susțin că garanția nu ar trebui considerată ajutor de stat, deoarece Karjaportti ar fi avut, probabil, capacitatea de a obține o astfel de garanție pe piețele private de capital. Autoritățile finlandeze amintesc că Tapiola a acordat împrumutul care a fost acoperit cu garanția în cauză în cadrul unui pachet de finanțare în valoare de 25 milioane EUR pentru investiții în unitatea de producție Tikkala. La finanțare au contribuit și alte părți. Sprijinul statului pentru investiție a constat în atribuirea terenului și suportarea costurilor de nivelare a terenului de către municipiul Mikkeli (a se vedea considerentele 89 și 90), împrumuturile și garanțiile acordate de Finnvera și subvențiile directe acordate de Ministerul Comerțului și Industriei.

| (86) | În plus, Finlanda susține că municipiul Mikkeli trata în mod egal toate societățile care solicitau garanții. |
| --- | --- |

(86)

În plus, Finlanda susține că municipiul Mikkeli trata în mod egal toate societățile care solicitau garanții.

| (87) | Finlanda consideră că, în cazul în care măsurile ar fi considerate ajutor de stat, acest ajutor ar fi compatibil cu piața internă, întrucât a fost acordat în conformitate cu orientările privind ajutorul național regional (36) (Orientările privind ajutoarele regionale din 1998). Societățile mari erau eligibile pentru măsuri de ajutor regional în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE dacă măsurile nu depășeau procentul de 24 % din costurile nete eligibile. Această condiție a fost îndeplinită. Finlanda a prezentat un calcul potrivit căruia echivalentul subvenție brută continua să rămână sub 24 % și după luarea în considerare a întregului ajutor de stat acordat pentru investiție. |
| --- | --- |

(87)

Finlanda consideră că, în cazul în care măsurile ar fi considerate ajutor de stat, acest ajutor ar fi compatibil cu piața internă, întrucât a fost acordat în conformitate cu orientările privind ajutorul național regional (36) (Orientările privind ajutoarele regionale din 1998). Societățile mari erau eligibile pentru măsuri de ajutor regional în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE dacă măsurile nu depășeau procentul de 24 % din costurile nete eligibile. Această condiție a fost îndeplinită. Finlanda a prezentat un calcul potrivit căruia echivalentul subvenție brută continua să rămână sub 24 % și după luarea în considerare a întregului ajutor de stat acordat pentru investiție.

5.1.2.   Atribuirea de terenuri (măsura nr. 2)

| (88) | Finlanda susține că valoarea contabilă curentă a parcelei nu este un indicator comparabil pentru stabilirea valorii parcelei la momentul transferului. Municipiul Mikkeli estimează valoarea de piață a terenului în momentul atribuirii la 300 000 EUR. Potrivit autorităților finlandeze, costul nivelării terenului a fost de 2 milioane FIM (336 376 EUR). |
| --- | --- |

(88)

Finlanda susține că valoarea contabilă curentă a parcelei nu este un indicator comparabil pentru stabilirea valorii parcelei la momentul transferului. Municipiul Mikkeli estimează valoarea de piață a terenului în momentul atribuirii la 300 000 EUR. Potrivit autorităților finlandeze, costul nivelării terenului a fost de 2 milioane FIM (336 376 EUR).

| (89) | Finlanda consideră că transferul parcelei de teren și suportarea costurilor nivelării terenului sunt conforme cu Orientările privind ajutoarele regionale din 1998 (a se vedea considerentul 87). |
| --- | --- |

(89)

Finlanda consideră că transferul parcelei de teren și suportarea costurilor nivelării terenului sunt conforme cu Orientările privind ajutoarele regionale din 1998 (a se vedea considerentul 87).

5.1.3.   Achiziția de terenuri (măsura nr. 3)

| (90) | Potrivit autorităților finlandeze, achiziția proprietăților din anul 2002 avea legătură cu proiectul de construcție a unității de producție Tikkala pentru care Karjaportti avea nevoie de finanțare. Finlanda susține că proprietățile au fost achiziționate la prețul pieței. Evaluarea a luat în considerare faptul că proprietățile au fost achiziționate pentru a fi transformate, prin modificarea planurilor, în clădiri predominant pentru uz rezidențial, în timp ce o parte a zonei își păstra destinația comercială. În plus, proprietățile erau grevate de ipoteci acordate unor creditori privați (una dintre cele șase avea o ipotecă totală de aproximativ 9,6 milioane EUR), ceea ce confirmă faptul că valoarea proprietăților era mai mare decât prețul de achiziție. Astfel, municipiul Mikkeli a respectat principiul investitorului în economia de piață, iar achiziția nu a conținut ajutor de stat. |
| --- | --- |

(90)

Potrivit autorităților finlandeze, achiziția proprietăților din anul 2002 avea legătură cu proiectul de construcție a unității de producție Tikkala pentru care Karjaportti avea nevoie de finanțare. Finlanda susține că proprietățile au fost achiziționate la prețul pieței. Evaluarea a luat în considerare faptul că proprietățile au fost achiziționate pentru a fi transformate, prin modificarea planurilor, în clădiri predominant pentru uz rezidențial, în timp ce o parte a zonei își păstra destinația comercială. În plus, proprietățile erau grevate de ipoteci acordate unor creditori privați (una dintre cele șase avea o ipotecă totală de aproximativ 9,6 milioane EUR), ceea ce confirmă faptul că valoarea proprietăților era mai mare decât prețul de achiziție. Astfel, municipiul Mikkeli a respectat principiul investitorului în economia de piață, iar achiziția nu a conținut ajutor de stat.

5.1.4.   Garanția acordată la 8 martie 2004 (măsura nr. 4)

| (91) | Finlanda declară că împrumutul garantat a fost acordat pentru compensarea unui vechi împrumut pentru pensii din 1992. La acel moment, împrumutul pentru pensii era garantat de municipiul Mikkeli, Finnvera și [...]. Municipiul Mikkeli a primit o contragaranție sub forma unei ipoteci în valoare de 7,5 milioane FIM (1 261 409 EUR) asupra unei proprietăți a Karjaportti. Atunci când a acordat garanția, la 8 martie 2004, municipiul Mikkeli a păstrat această ipotecă. |
| --- | --- |

(91)

Finlanda declară că împrumutul garantat a fost acordat pentru compensarea unui vechi împrumut pentru pensii din 1992. La acel moment, împrumutul pentru pensii era garantat de municipiul Mikkeli, Finnvera și [...]. Municipiul Mikkeli a primit o contragaranție sub forma unei ipoteci în valoare de 7,5 milioane FIM (1 261 409 EUR) asupra unei proprietăți a Karjaportti. Atunci când a acordat garanția, la 8 martie 2004, municipiul Mikkeli a păstrat această ipotecă.

| (92) | Autoritățile finlandeze argumentează că prima garanție a fost acordată înainte de aderarea Finlandei la UE. Atunci când municipiul Mikkeli a acordat garanția nouă, la 8 martie 2004, nu s-a acordat un ajutor nou, deoarece prima garanție a fost transformată într-o garanție nouă, fiind păstrate și contragaranții suficiente. În plus, în același timp, Karjaportti a primit împrumuturi și din partea altor garanți ai împrumutului pentru pensii din 1992. |
| --- | --- |

(92)

Autoritățile finlandeze argumentează că prima garanție a fost acordată înainte de aderarea Finlandei la UE. Atunci când municipiul Mikkeli a acordat garanția nouă, la 8 martie 2004, nu s-a acordat un ajutor nou, deoarece prima garanție a fost transformată într-o garanție nouă, fiind păstrate și contragaranții suficiente. În plus, în același timp, Karjaportti a primit împrumuturi și din partea altor garanți ai împrumutului pentru pensii din 1992.

| (93) | În sfârșit, autoritățile finlandeze contestă că, în primăvara 2004, Karjaportti se afla în dificultate în sensul Orientărilor S&R din 1999. Potrivit afirmațiilor Finlandei, previziunile privind piața erau pozitive în prima jumătate a anului 2004, iar Karjaportti prevăzuse în buget un profit de 3 milioane EUR pentru 2004. În plus, Karjaportti putea obține împrumuturi de la creditori privați la dobânzi relativ reduse în primăvara și vara 2004. În sfârșit, în decembrie 2004, Karjaportti a fost considerată o întreprindere viabilă atunci când creditorii săi au aprobat restructurarea în pofida dificultăților financiare prelungite. În caz contrar, Karjaportti ar fi fost declarată falimentară. |
| --- | --- |

(93)

În sfârșit, autoritățile finlandeze contestă că, în primăvara 2004, Karjaportti se afla în dificultate în sensul Orientărilor S&R din 1999. Potrivit afirmațiilor Finlandei, previziunile privind piața erau pozitive în prima jumătate a anului 2004, iar Karjaportti prevăzuse în buget un profit de 3 milioane EUR pentru 2004. În plus, Karjaportti putea obține împrumuturi de la creditori privați la dobânzi relativ reduse în primăvara și vara 2004. În sfârșit, în decembrie 2004, Karjaportti a fost considerată o întreprindere viabilă atunci când creditorii săi au aprobat restructurarea în pofida dificultăților financiare prelungite. În caz contrar, Karjaportti ar fi fost declarată falimentară.

5.1.5.   Garanția acordată la 10 mai 2004 (măsura nr. 5)

| (94) | Autoritățile finlandeze consideră garanția ca fiind o continuare a finanțării furnizate de municipiul Mikkeli pentru investiția în unitatea de producție Tikkala din anul 2000. Garanția a fost acordată pentru finalizarea planului original de investiții inițiat în 2000. În momentul acordării garanției, Karjaportti nu se afla în dificultate în sensul Orientărilor S&R din 1999, după cum se constatase deja pentru garanția acordată în martie 2004 (a se vedea considerentul 93). |
| --- | --- |

(94)

Autoritățile finlandeze consideră garanția ca fiind o continuare a finanțării furnizate de municipiul Mikkeli pentru investiția în unitatea de producție Tikkala din anul 2000. Garanția a fost acordată pentru finalizarea planului original de investiții inițiat în 2000. În momentul acordării garanției, Karjaportti nu se afla în dificultate în sensul Orientărilor S&R din 1999, după cum se constatase deja pentru garanția acordată în martie 2004 (a se vedea considerentul 93).

| (95) | Potrivit autorităților finlandeze, dacă garanția ar fi conținut ajutor de stat, acesta ar fi fost compatibil, deoarece era conform cu Orientările privind ajutoarele regionale din 1998. Societățile mari sunt eligibile pentru măsuri de ajutor regional în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE dacă măsurile nu depășesc procentul de 24 % din costurile nete eligibile. Această condiție era îndeplinită, deoarece elementul de ajutor era de numai 57 835 EUR, în timp ce investiția totală a Karjaportti în Tikkala era de [...] EUR. |
| --- | --- |

(95)

Potrivit autorităților finlandeze, dacă garanția ar fi conținut ajutor de stat, acesta ar fi fost compatibil, deoarece era conform cu Orientările privind ajutoarele regionale din 1998. Societățile mari sunt eligibile pentru măsuri de ajutor regional în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE dacă măsurile nu depășesc procentul de 24 % din costurile nete eligibile. Această condiție era îndeplinită, deoarece elementul de ajutor era de numai 57 835 EUR, în timp ce investiția totală a Karjaportti în Tikkala era de [...] EUR.

5.1.6.   Procedura de restructurare sub control judiciar (măsura nr. 6)

| (96) | Autoritățile finlandeze susțin că toate măsurile au fost adoptate în contextul lansării procedurii de restructurare sub control judiciar. Conform jurisprudenței Curții de Justiție, legislația privind recuperările sub control judiciar și procedurile de insolvență nu justifică, în sine, tratarea respectivei legislații ca reprezentând ajutor (37). |
| --- | --- |

(96)

Autoritățile finlandeze susțin că toate măsurile au fost adoptate în contextul lansării procedurii de restructurare sub control judiciar. Conform jurisprudenței Curții de Justiție, legislația privind recuperările sub control judiciar și procedurile de insolvență nu justifică, în sine, tratarea respectivei legislații ca reprezentând ajutor (37).

| (97) | În al doilea rând, pe durata procedurii nu au fost acordate împrumuturi noi, dar plata datoriilor contractate anterior restructurării a fost reeșalonată în conformitate cu legislația națională privind restructurarea întreprinderilor, care tratează creditorii în mod egal. Pe lângă creanțele municipiului Mikkeli, pe durata procedurii au fost reeșalonate, de asemenea, și creanțele actorilor privați. Creditorii Karjaportti au fost împărțiți în mai multe grupuri. Creanțele fiecărui grup de creditori au făcut obiectul unor condiții egale și similare. Finlanda subliniază că acest lucru este adevărat în special în ceea ce privește creanțele garantate ale municipiului Mikkeli. Astfel, se poate considera că municipiul Mikkeli a acționat asemeni unui investitor privat în economia de piață atunci când a acceptat procedura de restructurare sub control judiciar. |
| --- | --- |

(97)

În al doilea rând, pe durata procedurii nu au fost acordate împrumuturi noi, dar plata datoriilor contractate anterior restructurării a fost reeșalonată în conformitate cu legislația națională privind restructurarea întreprinderilor, care tratează creditorii în mod egal. Pe lângă creanțele municipiului Mikkeli, pe durata procedurii au fost reeșalonate, de asemenea, și creanțele actorilor privați. Creditorii Karjaportti au fost împărțiți în mai multe grupuri. Creanțele fiecărui grup de creditori au făcut obiectul unor condiții egale și similare. Finlanda subliniază că acest lucru este adevărat în special în ceea ce privește creanțele garantate ale municipiului Mikkeli. Astfel, se poate considera că municipiul Mikkeli a acționat asemeni unui investitor privat în economia de piață atunci când a acceptat procedura de restructurare sub control judiciar.

| (98) | În plus, conform autorităților finlandeze, municipiul Mikkeli a considerat că este mai avantajos să reeșaloneze datoriile decât să permită Karjaportti să intre în faliment și să se închidă definitiv, fapt subliniat și în bilanțul de lichidare anexat la programul de restructurare. |
| --- | --- |

(98)

În plus, conform autorităților finlandeze, municipiul Mikkeli a considerat că este mai avantajos să reeșaloneze datoriile decât să permită Karjaportti să intre în faliment și să se închidă definitiv, fapt subliniat și în bilanțul de lichidare anexat la programul de restructurare.

| (99) | În ceea ce privește compatibilitatea măsurilor în temeiul Orientărilor S&R din 1999, autoritățile finlandeze argumentează că o societate supusă procedurii de restructurare ar trebui, în general, să fie considerată drept o societate în dificultate în sensul orientărilor. Finlanda adaugă că procedura de restructurare nu a presupus ajutor de stat și că municipiul Mikkeli nu a acordat măsuri de sprijin pe durata procedurii de restructurare. |
| --- | --- |

(99)

În ceea ce privește compatibilitatea măsurilor în temeiul Orientărilor S&R din 1999, autoritățile finlandeze argumentează că o societate supusă procedurii de restructurare ar trebui, în general, să fie considerată drept o societate în dificultate în sensul orientărilor. Finlanda adaugă că procedura de restructurare nu a presupus ajutor de stat și că municipiul Mikkeli nu a acordat măsuri de sprijin pe durata procedurii de restructurare.

| (100) | În continuare, autoritățile finlandeze prezintă argumente pentru fiecare din măsurile acordate: în ceea ce privește activarea garanției din partea municipiului Mikkeli pentru împrumutul acordat în 2000, autoritățile finlandeze susțin că municipiul Mikkeli nu a acordat împrumuturi noi în favoarea Karjaportti, ci doar a devenit creditor la solicitarea Tapiola în momentul începerii procedurii de restructurare sub control judiciar, ceea ce a reprezentat o măsură obișnuită în cadrul unei astfel de proceduri de restructurare. În ceea ce privește termenii și condițiile de rambursare a împrumutului, Finlanda precizează că acestea au fost specificate în programul de restructurare și erau similare pentru toți creditorii din cadrul aceluiași grup de creditori. |
| --- | --- |

(100)

În continuare, autoritățile finlandeze prezintă argumente pentru fiecare din măsurile acordate: în ceea ce privește activarea garanției din partea municipiului Mikkeli pentru împrumutul acordat în 2000, autoritățile finlandeze susțin că municipiul Mikkeli nu a acordat împrumuturi noi în favoarea Karjaportti, ci doar a devenit creditor la solicitarea Tapiola în momentul începerii procedurii de restructurare sub control judiciar, ceea ce a reprezentat o măsură obișnuită în cadrul unei astfel de proceduri de restructurare. În ceea ce privește termenii și condițiile de rambursare a împrumutului, Finlanda precizează că acestea au fost specificate în programul de restructurare și erau similare pentru toți creditorii din cadrul aceluiași grup de creditori.

| (101) | În privința taxelor restante, autoritățile finlandeze arată că acestea sunt datorate departamentului pentru impozite pe proprietate, departamentului de gospodărire a apelor și departamentului de gestionare a deșeurilor ale municipiului. Creanțele constau în taxe neachitate care s-au acumulat anterior începerii procedurii de restructurare sub control judiciar. Municipiul Mikkeli nu a acordat garanții pentru sumele restante, deoarece acestea reprezentau creanțe ale municipiului. Astfel, la începerea procedurii de restructurare sub control judiciar, acestea au fost introduse în programul de restructurare sub forma unei singure sume. |
| --- | --- |

(101)

În privința taxelor restante, autoritățile finlandeze arată că acestea sunt datorate departamentului pentru impozite pe proprietate, departamentului de gospodărire a apelor și departamentului de gestionare a deșeurilor ale municipiului. Creanțele constau în taxe neachitate care s-au acumulat anterior începerii procedurii de restructurare sub control judiciar. Municipiul Mikkeli nu a acordat garanții pentru sumele restante, deoarece acestea reprezentau creanțe ale municipiului. Astfel, la începerea procedurii de restructurare sub control judiciar, acestea au fost introduse în programul de restructurare sub forma unei singure sume.

5.1.7.   Achiziționarea de acțiuni de la Karjaportti (măsura nr. 7)

| (102) | Finlanda susține că acțiunile societății imobiliare Kiinteistö Oy Suksimäki au fost achiziționate la prețul pieței de la Karjaportti. Finlanda a prezentat o declarație a unui evaluator independent, conform căreia valoarea acțiunilor se ridica la aproximativ 1 milion EUR, având în vedere nivelul de piață al chiriilor. Această valoare a fost ajustată în funcție de nivelul efectiv de închiriere, iar acțiunile au fost achiziționate la un preț de 860 000 EUR. Prin urmare, transferul de proprietate nu a inclus niciun element de ajutor. |
| --- | --- |

(102)

Finlanda susține că acțiunile societății imobiliare Kiinteistö Oy Suksimäki au fost achiziționate la prețul pieței de la Karjaportti. Finlanda a prezentat o declarație a unui evaluator independent, conform căreia valoarea acțiunilor se ridica la aproximativ 1 milion EUR, având în vedere nivelul de piață al chiriilor. Această valoare a fost ajustată în funcție de nivelul efectiv de închiriere, iar acțiunile au fost achiziționate la un preț de 860 000 EUR. Prin urmare, transferul de proprietate nu a inclus niciun element de ajutor.

5.1.8.   Conversia dobânzilor neachitate în împrumuturi (măsura nr. 8)

| (103) | În ceea ce privește conversia dobânzii neachitate în împrumut, Finlanda argumentează mai întâi că neplata dobânzilor este o măsură tipică în cadrul procedurilor de restructurare sub control judiciar. Conversia unor astfel de dobânzi neachitate în împrumuturi, care vor avea un rang superior altor împrumuturi, este permisă de legislația finlandeză. În plus, autoritățile finlandeze consideră că decizia de conversie a dobânzilor neachitate într-un împrumut a fost adoptată cu respectarea principiului investitorului privat în economia de piață, deoarece creditorii privați au convertit creanțele sub formă de dobânzi neachitate în împrumuturi, împreună cu municipiul Mikkeli. |
| --- | --- |

(103)

În ceea ce privește conversia dobânzii neachitate în împrumut, Finlanda argumentează mai întâi că neplata dobânzilor este o măsură tipică în cadrul procedurilor de restructurare sub control judiciar. Conversia unor astfel de dobânzi neachitate în împrumuturi, care vor avea un rang superior altor împrumuturi, este permisă de legislația finlandeză. În plus, autoritățile finlandeze consideră că decizia de conversie a dobânzilor neachitate într-un împrumut a fost adoptată cu respectarea principiului investitorului privat în economia de piață, deoarece creditorii privați au convertit creanțele sub formă de dobânzi neachitate în împrumuturi, împreună cu municipiul Mikkeli.

5.1.9.   Ștergerea datoriilor în situațiile financiare din 2006 și 2008 (măsura nr. 9 și măsura nr. 10)

| (104) | Autoritățile finlandeze confirmă că înregistrarea datoriilor sub formă de pierderi este doar o simplă operațiune contabilă a creditorului, care respectă principiul prudenței și dispozițiile corespunzătoare din Legea contabilității 1336/1997. Finlanda argumentează că ștergerea datoriilor nu are niciun efect asupra relației juridice între creditor și debitor, ceea ce înseamnă că nu s-a renunțat la recuperarea acestora. Municipiul Mikkeli a confirmat că nu a șters datoriile înregistrate sub formă de pierderi și că va continua colectarea acestora. Datoriile fac parte din datoriile garantate incluse în procedura de restructurare sub control judiciar. |
| --- | --- |

(104)

Autoritățile finlandeze confirmă că înregistrarea datoriilor sub formă de pierderi este doar o simplă operațiune contabilă a creditorului, care respectă principiul prudenței și dispozițiile corespunzătoare din Legea contabilității 1336/1997. Finlanda argumentează că ștergerea datoriilor nu are niciun efect asupra relației juridice între creditor și debitor, ceea ce înseamnă că nu s-a renunțat la recuperarea acestora. Municipiul Mikkeli a confirmat că nu a șters datoriile înregistrate sub formă de pierderi și că va continua colectarea acestora. Datoriile fac parte din datoriile garantate incluse în procedura de restructurare sub control judiciar.

5.1.10.   Neaplicarea unei garanții planificate pentru 2009 (măsura nr. 11)

| (105) | Înainte de a retrage notificarea garanției în martie 2010, Finlanda susținea că garanția era compatibilă cu Orientările S&R din 2004. În contextul retragerii notificării, argumentele Finlandei nu sunt prezentate în mod detaliat. |
| --- | --- |

(105)

Înainte de a retrage notificarea garanției în martie 2010, Finlanda susținea că garanția era compatibilă cu Orientările S&R din 2004. În contextul retragerii notificării, argumentele Finlandei nu sunt prezentate în mod detaliat.

5.1.11.   Reeșalonarea datoriilor după 2009 (măsura nr. 12)

| (106) | Finlanda a argumentat că reeșalonarea datoriilor este o măsură caracteristică procedurilor de restructurare sub control judiciar și nu presupune ajutor de stat. Conform autorităților finlandeze, creditorii Karjaportti au acceptat că reeșalonarea datoriilor reprezenta o alternativă rezonabilă de protecție a propriilor creanțe. Finlanda a informat Comisia că reeșalonarea notificată nu a fost aplicată, aceasta fiind oprită de către instanța administrativă din Kuopio (Kuopion Hallinto-Oikeus). Autoritățile finlandeze au explicat că datoriile Karjaportti au fost totuși reeșalonate în urma câtorva propuneri ale întreprinderii din perioada 2009-2011, care au fost acceptate de municipiul Mikkeli. Autoritățile finlandeze declară că reeșalonarea respectă principiul investitorului în economia de piață, deoarece municipiul Mikkeli și toți ceilalți creditori au aplicat această măsură în condiții de egalitate. |
| --- | --- |

(106)

Finlanda a argumentat că reeșalonarea datoriilor este o măsură caracteristică procedurilor de restructurare sub control judiciar și nu presupune ajutor de stat. Conform autorităților finlandeze, creditorii Karjaportti au acceptat că reeșalonarea datoriilor reprezenta o alternativă rezonabilă de protecție a propriilor creanțe. Finlanda a informat Comisia că reeșalonarea notificată nu a fost aplicată, aceasta fiind oprită de către instanța administrativă din Kuopio (Kuopion Hallinto-Oikeus). Autoritățile finlandeze au explicat că datoriile Karjaportti au fost totuși reeșalonate în urma câtorva propuneri ale întreprinderii din perioada 2009-2011, care au fost acceptate de municipiul Mikkeli. Autoritățile finlandeze declară că reeșalonarea respectă principiul investitorului în economia de piață, deoarece municipiul Mikkeli și toți ceilalți creditori au aplicat această măsură în condiții de egalitate.

5.2.   Măsurile acordate de Finnvera

5.2.1.   Garanția acordată la 17 martie 2004 (măsura nr. 13)

| (107) | Autoritățile finlandeze consideră că garanția a fost acordată în conformitate cu Comunicarea privind garanțiile din 2000. În orice caz, garanția nu presupunea ajutor de stat. Mai întâi, riscul Finnvera nu a crescut, deoarece garanția a înlocuit o garanție acordată anterior de Finnvera (în 1992) pentru un împrumut pentru pensii. Acest împrumut a fost înlocuit de un nou împrumut pentru pensii în 2004, pentru care Finnvera a acordat garanția în cauză. În plus, doi creditori privați au acordat simultan facilități de credit în favoarea Karjaportti, pentru a-i permite acesteia să finanțeze amânarea plăților din 2004. În plus, garanția a făcut obiectul unui comision ridicat, iar elementul de ajutor al garanției era inferior pragului de-minimis. În sfârșit, previziunile referitoare la starea economică a Karjaportti erau pozitive în momentul acordării garanției. |
| --- | --- |

(107)

Autoritățile finlandeze consideră că garanția a fost acordată în conformitate cu Comunicarea privind garanțiile din 2000. În orice caz, garanția nu presupunea ajutor de stat. Mai întâi, riscul Finnvera nu a crescut, deoarece garanția a înlocuit o garanție acordată anterior de Finnvera (în 1992) pentru un împrumut pentru pensii. Acest împrumut a fost înlocuit de un nou împrumut pentru pensii în 2004, pentru care Finnvera a acordat garanția în cauză. În plus, doi creditori privați au acordat simultan facilități de credit în favoarea Karjaportti, pentru a-i permite acesteia să finanțeze amânarea plăților din 2004. În plus, garanția a făcut obiectul unui comision ridicat, iar elementul de ajutor al garanției era inferior pragului de-minimis. În sfârșit, previziunile referitoare la starea economică a Karjaportti erau pozitive în momentul acordării garanției.

5.2.2.   Împrumutul acordat la 12 ianuarie 2006 (măsura nr. 14)

| (108) | Finlanda consideră că împrumutul acordat în 2006 nu presupunea ajutor de stat, deoarece Finnvera a acționat asemeni unui creditor privat în economia de piață atunci când a convertit dobânda neachitată într-un împrumut nou, conform cu programul de restructurare. În plus, creditorii privați și-au convertit dobânzile neachitate în împrumuturi noi cu puțin timp înainte ca Finnvera să facă același lucru și în condiții similare. |
| --- | --- |

(108)

Finlanda consideră că împrumutul acordat în 2006 nu presupunea ajutor de stat, deoarece Finnvera a acționat asemeni unui creditor privat în economia de piață atunci când a convertit dobânda neachitată într-un împrumut nou, conform cu programul de restructurare. În plus, creditorii privați și-au convertit dobânzile neachitate în împrumuturi noi cu puțin timp înainte ca Finnvera să facă același lucru și în condiții similare.

5.2.3.   Garanția acordată la 14 septembrie 2006 (măsura nr. 15)

| (109) | Finlanda consideră că garanția a fost acordată în conformitate cu Comunicarea privind garanțiile din 2000. În orice caz, garanția nu presupune ajutor de stat, deoarece acoperă doar 16,7 % din suma de 1,8 milioane EUR, iar creditorii privați au acoperit restul acestei sume prin garanții. |
| --- | --- |

(109)

Finlanda consideră că garanția a fost acordată în conformitate cu Comunicarea privind garanțiile din 2000. În orice caz, garanția nu presupune ajutor de stat, deoarece acoperă doar 16,7 % din suma de 1,8 milioane EUR, iar creditorii privați au acoperit restul acestei sume prin garanții.

5.2.4.   Împrumutul acordat la 6 iulie 2007 (măsura nr. 16)

| (110) | Finlanda consideră că împrumutul acordat în 2007 nu conținea ajutor de stat, deoarece Finnvera a acționat împreună cu doi creditori privați care au acordat împrumuturi noi în același timp și în condiții asemănătoare. În plus, împrumutul a fost garantat prin ipoteci imobiliare și comerciale de valoare. |
| --- | --- |

(110)

Finlanda consideră că împrumutul acordat în 2007 nu conținea ajutor de stat, deoarece Finnvera a acționat împreună cu doi creditori privați care au acordat împrumuturi noi în același timp și în condiții asemănătoare. În plus, împrumutul a fost garantat prin ipoteci imobiliare și comerciale de valoare.

5.2.5.   Garanția acordată la 9 ianuarie 2008 (măsura nr. 17)

| (111) | Finlanda consideră că contragaranția a fost acordată în conformitate cu Comunicarea privind garanțiile din 2000. În orice caz, garanția nu presupune ajutor de stat, întrucât cealaltă parte implicată era un creditor privat, iar comisionul de garantare impus de Finnvera era considerabil mai ridicat decât comisionul impus de creditorul privat. |
| --- | --- |

(111)

Finlanda consideră că contragaranția a fost acordată în conformitate cu Comunicarea privind garanțiile din 2000. În orice caz, garanția nu presupune ajutor de stat, întrucât cealaltă parte implicată era un creditor privat, iar comisionul de garantare impus de Finnvera era considerabil mai ridicat decât comisionul impus de creditorul privat.

6.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

| (112) | Partea interesată a prezentat observații numai în privința măsurilor 1, 2, 3, 5, 7, 9 și 10. |
| --- | --- |

(112)

Partea interesată a prezentat observații numai în privința măsurilor 1, 2, 3, 5, 7, 9 și 10.

6.1.1.   Garanția acordată la 12 iunie 2000 (măsura nr. 1)

| (113) | Partea interesată declară că garanția a fost acordată pentru garantarea unui împrumut în valoare de 25 milioane FIM, pentru investiția într-o unitate nouă de producție. |
| --- | --- |

(113)

Partea interesată declară că garanția a fost acordată pentru garantarea unui împrumut în valoare de 25 milioane FIM, pentru investiția într-o unitate nouă de producție.

6.1.2.   Atribuirea de terenuri (măsura nr. 2)

| (114) | Partea interesată susține că a fost alocată o parcelă în favoarea Karjaportti, iar municipiul Mikkeli s-a angajat să efectueze toate lucrările de construcție urbană și alte lucrări tehnice necesare, în valoare totală de 2,5 milioane FIM. Karjaportti a plătit 1,2 milioane FIM pentru parcela de teren. În contabilitatea Karjaportti, parcela este evaluată la 403 000 EUR, iar partea interesată se întreabă dacă această alocare de teren poate fi considerată ajutor de stat. |
| --- | --- |

(114)

Partea interesată susține că a fost alocată o parcelă în favoarea Karjaportti, iar municipiul Mikkeli s-a angajat să efectueze toate lucrările de construcție urbană și alte lucrări tehnice necesare, în valoare totală de 2,5 milioane FIM. Karjaportti a plătit 1,2 milioane FIM pentru parcela de teren. În contabilitatea Karjaportti, parcela este evaluată la 403 000 EUR, iar partea interesată se întreabă dacă această alocare de teren poate fi considerată ajutor de stat.

6.1.3.   Achiziția de terenuri (măsura nr. 3)

| (115) | Partea interesată susține că municipiul Mikkeli a achiziționat șase clădiri industriale abandonate din Mikkeli, pentru care a plătit o sumă totală de 6,7 milioane EUR. Un investitor care acționează conform principiului investitorului în economia de piață nu ar fi oferit un astfel de preț pentru proprietăți ale unei societăți aflate în grave dificultăți financiare. |
| --- | --- |

(115)

Partea interesată susține că municipiul Mikkeli a achiziționat șase clădiri industriale abandonate din Mikkeli, pentru care a plătit o sumă totală de 6,7 milioane EUR. Un investitor care acționează conform principiului investitorului în economia de piață nu ar fi oferit un astfel de preț pentru proprietăți ale unei societăți aflate în grave dificultăți financiare.

6.1.4.   Garanția acordată la 10 mai 2004 (măsura nr. 5)

| (116) | Potrivit afirmațiilor părții interesate, Karjaportti avea grave dificultăți în momentul acordării garanției. Societatea avea deja datorii substanțiale față de municipiul Mikkeli și de grupul de societăți deținute de municipiul Mikkeli. |
| --- | --- |

(116)

Potrivit afirmațiilor părții interesate, Karjaportti avea grave dificultăți în momentul acordării garanției. Societatea avea deja datorii substanțiale față de municipiul Mikkeli și de grupul de societăți deținute de municipiul Mikkeli.

6.1.5.   Achiziționarea de acțiuni de la Karjaportti (măsura nr. 7)

| (117) | Partea interesată susține că prețul plătit pentru acțiunile societății imobiliare era mai mare decât valoarea contabilă a acțiunilor. |
| --- | --- |

(117)

Partea interesată susține că prețul plătit pentru acțiunile societății imobiliare era mai mare decât valoarea contabilă a acțiunilor.

6.1.6.   Ștergerea datoriilor în situațiile financiare din 2006 și 2008 (măsura nr. 9 și măsura nr. 10)

| (118) | Partea interesată a prezentat o copie a procesului verbal al ședinței comitetului executiv al municipiului Mikkeli din 5 februarie 2007, în care s-a decis ștergerea datoriilor din declarațiile financiare din 2006. În plus, partea interesată precizează că era cel puțin neobișnuit ca municipiul Mikkeli să șteargă milioane de euro din datoria Karjaportti în situațiile financiare din 2008 și se întreabă de ce municipiul Mikkeli era pregătit să ofere, în același timp, garanții suplimentare în favoarea Karjaportti. |
| --- | --- |

(118)

Partea interesată a prezentat o copie a procesului verbal al ședinței comitetului executiv al municipiului Mikkeli din 5 februarie 2007, în care s-a decis ștergerea datoriilor din declarațiile financiare din 2006. În plus, partea interesată precizează că era cel puțin neobișnuit ca municipiul Mikkeli să șteargă milioane de euro din datoria Karjaportti în situațiile financiare din 2008 și se întreabă de ce municipiul Mikkeli era pregătit să ofere, în același timp, garanții suplimentare în favoarea Karjaportti.

7.   EVALUARE

| (119) | Articolul 107 alineatul (1) din TFUE stipulează că sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(119)

Articolul 107 alineatul (1) din TFUE stipulează că sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre.

| (120) | Condițiile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din TFUE sunt cumulative, astfel încât o măsură poate fi considerată ajutor de stat dacă toate condițiile sunt îndeplinite simultan. |
| --- | --- |

(120)

Condițiile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din TFUE sunt cumulative, astfel încât o măsură poate fi considerată ajutor de stat dacă toate condițiile sunt îndeplinite simultan.

| (121) | În timp ce articolul 107 alineatul (1) din TFUE interzice în mod general acordarea de ajutor de stat pe teritoriu Uniunii, la articolul 107 alineatele (2) și (3) din TFUE se prevăd exceptări de la regula generală prevăzută la articolul 107 alineatul (1) din TFUE, potrivit căreia ajutorul de stat este incompatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(121)

În timp ce articolul 107 alineatul (1) din TFUE interzice în mod general acordarea de ajutor de stat pe teritoriu Uniunii, la articolul 107 alineatele (2) și (3) din TFUE se prevăd exceptări de la regula generală prevăzută la articolul 107 alineatul (1) din TFUE, potrivit căreia ajutorul de stat este incompatibil cu piața internă.

| (122) | În cele ce urmează, Comisia evaluează existența ajutorului de stat pentru fiecare dintre măsurile descrise. Dacă o măsură conține ajutor de stat, Comisia evaluează compatibilitatea respectivei măsuri de ajutor. Comisia face distincție între măsurile retrase, măsurile acordate de municipiul Mikkeli și măsurile acordate de Finnvera. Într-o primă etapă, se stabilește momentul în care Karjaportti poate fi considerată întreprindere în dificultate. |
| --- | --- |

(122)

În cele ce urmează, Comisia evaluează existența ajutorului de stat pentru fiecare dintre măsurile descrise. Dacă o măsură conține ajutor de stat, Comisia evaluează compatibilitatea respectivei măsuri de ajutor. Comisia face distincție între măsurile retrase, măsurile acordate de municipiul Mikkeli și măsurile acordate de Finnvera. Într-o primă etapă, se stabilește momentul în care Karjaportti poate fi considerată întreprindere în dificultate.

7.1.   Întreprindere în dificultate

| (123) | În ceea ce privește atât existența ajutorului de stat, cât și compatibilitatea măsurilor în cauză, este relevant dacă beneficiarul se afla în dificultate în momentul acordării măsurilor. Întrebarea dacă întreprinderea Karjaportti se afla dificultate trebuie evaluată în conformitate cu Orientările S&R din 1999, pentru perioada până la 9 octombrie 2004, data la care orientările menționate au expirat (38). Începând de la 10 octombrie 2004 se aplică Orientările S&R din 2004 (39). |
| --- | --- |

(123)

În ceea ce privește atât existența ajutorului de stat, cât și compatibilitatea măsurilor în cauză, este relevant dacă beneficiarul se afla în dificultate în momentul acordării măsurilor. Întrebarea dacă întreprinderea Karjaportti se afla dificultate trebuie evaluată în conformitate cu Orientările S&R din 1999, pentru perioada până la 9 octombrie 2004, data la care orientările menționate au expirat (38). Începând de la 10 octombrie 2004 se aplică Orientările S&R din 2004 (39).

| (124) | Conform Orientărilor S&R din 1999, o întreprindere poate fi considerată în dificultate atunci când întrunește așa-numitele criterii „extreme” prevăzute la punctul 5 din orientările menționate: atunci când pierde mai mult de jumătate din capitalul social sau când este supusă unor proceduri colective de insolvabilitate în conformitate cu legislația națională. Dacă aceste criterii nu sunt întrunite, o întreprindere poate totuși să prezinte simptomele obișnuite ale unei întreprinderi aflate în dificultate, astfel cum sunt prevăzute la punctul 6 din Orientările S&R din 1999, precum un nivel ridicat de pierderi, diminuarea cifrei de afaceri, creșterea stocurilor, capacitate în exces neutilizată, scăderea fluxurilor de numerar, îndatorare în creștere, creșterea cheltuielilor cu dobânzile și scăderea sau pierderea valorii activelor (așa-numitele criterii „secundare”). Orientările S&R din 2004 conțin criterii „extreme” și „secundare” similare la punctele 10 și 11. |
| --- | --- |

(124)

Conform Orientărilor S&R din 1999, o întreprindere poate fi considerată în dificultate atunci când întrunește așa-numitele criterii „extreme” prevăzute la punctul 5 din orientările menționate: atunci când pierde mai mult de jumătate din capitalul social sau când este supusă unor proceduri colective de insolvabilitate în conformitate cu legislația națională. Dacă aceste criterii nu sunt întrunite, o întreprindere poate totuși să prezinte simptomele obișnuite ale unei întreprinderi aflate în dificultate, astfel cum sunt prevăzute la punctul 6 din Orientările S&R din 1999, precum un nivel ridicat de pierderi, diminuarea cifrei de afaceri, creșterea stocurilor, capacitate în exces neutilizată, scăderea fluxurilor de numerar, îndatorare în creștere, creșterea cheltuielilor cu dobânzile și scăderea sau pierderea valorii activelor (așa-numitele criterii „secundare”). Orientările S&R din 2004 conțin criterii „extreme” și „secundare” similare la punctele 10 și 11.

| (125) | În acest context, Comisia observă că, în anul 2000, Karjaportti nu a înregistrat pierderi de capital și nici a prezentat „simptomele” unei întreprinderi în dificultate. În fapt, Karjaportti pare să fi fost o întreprindere sănătoasă, cu o cifră de afaceri ridicată, un rezultat operațional pozitiv, capital social stabil și rezerve relativ ridicate în perioada 2000-2002 (a se vedea și tabelul 1). |
| --- | --- |

(125)

În acest context, Comisia observă că, în anul 2000, Karjaportti nu a înregistrat pierderi de capital și nici a prezentat „simptomele” unei întreprinderi în dificultate. În fapt, Karjaportti pare să fi fost o întreprindere sănătoasă, cu o cifră de afaceri ridicată, un rezultat operațional pozitiv, capital social stabil și rezerve relativ ridicate în perioada 2000-2002 (a se vedea și tabelul 1).

| (126) | Situația a devenit mai îngrijorătoare în următorii ani. Cifra de afaceri era în scădere, iar pierderile au crescut accelerat între 2003 și 2004. Datoriile se acumulau și, deja la începutul lui 2004, beneficiarul a început să reeșaloneze datoriile și a fost nevoit să solicite creditorilor o amânare a plăților scadente (40). De asemenea, Karjaportti pare să fi avut unele capacități în exces. În plus, trebuie luat în considerare faptul că, încă din 2004, pierderile Karjaportti nu mai erau acoperite de fondul de rezervă (a se vedea tabelul I). |
| --- | --- |

(126)

Situația a devenit mai îngrijorătoare în următorii ani. Cifra de afaceri era în scădere, iar pierderile au crescut accelerat între 2003 și 2004. Datoriile se acumulau și, deja la începutul lui 2004, beneficiarul a început să reeșaloneze datoriile și a fost nevoit să solicite creditorilor o amânare a plăților scadente (40). De asemenea, Karjaportti pare să fi avut unele capacități în exces. În plus, trebuie luat în considerare faptul că, încă din 2004, pierderile Karjaportti nu mai erau acoperite de fondul de rezervă (a se vedea tabelul I).

| (127) | Conform situațiilor financiare ale Karjaportti, capitalul social al întreprinderii aproape a dispărut în 2004, când a scăzut dramatic la mai puțin de o zecime din valoarea sa comparativ cu anul 2003. După acest moment, capitalurile proprii ale întreprinderii au avut valoare negativă, cu tendință de creștere în ultimii ani. Karjaportti a suferit pierderi în fiecare an începând din 2003, cu excepția anului 2006. Profitul înregistrat în 2006 nu poate fi perceput ca semn de redresare a întreprinderii, deoarece nu este rezultatul activității sale principale. Profitul operațional al Karjaportti a rămas negativ, la fel ca în anii precedenți și următori. Profitul din 2006 a fost insuficient pentru a compensa atât deficitul acumulat în exercițiile contabile anterioare, cât și capitalurile proprii negative. În general, situația financiară a Karjaportti a rămas vădit nefavorabilă. În 2008, Karjaportti a fost introdusă de două ori în procedură de insolvență de către autoritățile fiscale. |
| --- | --- |

(127)

Conform situațiilor financiare ale Karjaportti, capitalul social al întreprinderii aproape a dispărut în 2004, când a scăzut dramatic la mai puțin de o zecime din valoarea sa comparativ cu anul 2003. După acest moment, capitalurile proprii ale întreprinderii au avut valoare negativă, cu tendință de creștere în ultimii ani. Karjaportti a suferit pierderi în fiecare an începând din 2003, cu excepția anului 2006. Profitul înregistrat în 2006 nu poate fi perceput ca semn de redresare a întreprinderii, deoarece nu este rezultatul activității sale principale. Profitul operațional al Karjaportti a rămas negativ, la fel ca în anii precedenți și următori. Profitul din 2006 a fost insuficient pentru a compensa atât deficitul acumulat în exercițiile contabile anterioare, cât și capitalurile proprii negative. În general, situația financiară a Karjaportti a rămas vădit nefavorabilă. În 2008, Karjaportti a fost introdusă de două ori în procedură de insolvență de către autoritățile fiscale.

| (128) | Având în vedere elementele prezentate la considerentele 125-127, se poate concluziona că întreprinderea Karjaportti este, de la începutul anului 2004, o întreprindere în dificultate în sensul punctului 5 din Orientările S&R din 1999 și, respectiv, al punctului 11 din Orientările S&R din 2004. În 2008, atunci când Karjaportti a făcut obiectul procedurii de faliment, îndeplinea, de asemenea, criteriile de întreprindere în dificultate prevăzute la punctul 10 litera (c) din Orientările S&R din 2004. |
| --- | --- |

(128)

Având în vedere elementele prezentate la considerentele 125-127, se poate concluziona că întreprinderea Karjaportti este, de la începutul anului 2004, o întreprindere în dificultate în sensul punctului 5 din Orientările S&R din 1999 și, respectiv, al punctului 11 din Orientările S&R din 2004. În 2008, atunci când Karjaportti a făcut obiectul procedurii de faliment, îndeplinea, de asemenea, criteriile de întreprindere în dificultate prevăzute la punctul 10 litera (c) din Orientările S&R din 2004.

7.2.   Măsurile retrase

7.2.1.   Neaplicarea unei garanții planificate pentru 2009 (măsura nr. 11)

| (129) | În conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (41) („regulamentul de procedură”), un stat membru poate retrage notificarea după inițierea procedurii oficiale de investigare, înaintea adoptării de către Comisie a unei decizii privind existența unui ajutor în cazul măsurii notificate. Într-un astfel de caz, Comisia decide închiderea procedurii, întrucât nu are obiect. |
| --- | --- |

(129)

În conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (41) („regulamentul de procedură”), un stat membru poate retrage notificarea după inițierea procedurii oficiale de investigare, înaintea adoptării de către Comisie a unei decizii privind existența unui ajutor în cazul măsurii notificate. Într-un astfel de caz, Comisia decide închiderea procedurii, întrucât nu are obiect.

| (130) | Deoarece decizia consiliului local Mikkeli de a oferi Karjaportti o garanție nu a fost aplicată, iar comitetul executiv al municipiului a decis, în februarie 2010, să nu aplice această garanție, Finlanda a retras notificarea garanției în martie 2010. Astfel, în ceea ce privește garanția, investigația a rămas fără obiect. |
| --- | --- |

(130)

Deoarece decizia consiliului local Mikkeli de a oferi Karjaportti o garanție nu a fost aplicată, iar comitetul executiv al municipiului a decis, în februarie 2010, să nu aplice această garanție, Finlanda a retras notificarea garanției în martie 2010. Astfel, în ceea ce privește garanția, investigația a rămas fără obiect.

7.3.   Măsurile acordate de municipiul Mikkeli

7.3.1.   Garanția acordată la 12 iunie 2000 (măsura nr. 1) și atribuirea terenului (măsura nr. 2)

| (131) | Garanția (măsura nr. 1): astfel cum s-a arătat la considerentele (14)-(16), municipiul Mikkeli a acordat garanția în iunie 2000 și a efectuat plățile în baza garanției în decembrie 2004. După ce municipiul Mikkeli a devenit creditor al Karjaportti, condițiile de împrumut s-au modificat în cursul procedurii de restructurare sub control judiciar (pentru detalii, a se vedea considerentele 34-39). |
| --- | --- |

(131)

Garanția (măsura nr. 1): astfel cum s-a arătat la considerentele (14)-(16), municipiul Mikkeli a acordat garanția în iunie 2000 și a efectuat plățile în baza garanției în decembrie 2004. După ce municipiul Mikkeli a devenit creditor al Karjaportti, condițiile de împrumut s-au modificat în cursul procedurii de restructurare sub control judiciar (pentru detalii, a se vedea considerentele 34-39).

| (132) | Prin urmare, trebuie distinse câteva etape. Întrucât ajutorul este acordat în momentul furnizării unei garanții de stat, plățile efectuate de stat conform condițiilor de garantare nu trebuie considerate ajutor de stat (42). Pe de altă parte, modificarea condițiilor împrumutului după ce garantul, în persoana statului, a devenit creditor poate presupune ajutor de stat. În continuare se analizează dacă garanția acordată în iunie 2000 constituie ajutor de stat. Întrebarea dacă modificarea condițiilor împrumutului ar implica prezența unui ajutor de stat este evaluată împreună cu măsura nr. 6 (a se vedea considerentele 188-195). |
| --- | --- |

(132)

Prin urmare, trebuie distinse câteva etape. Întrucât ajutorul este acordat în momentul furnizării unei garanții de stat, plățile efectuate de stat conform condițiilor de garantare nu trebuie considerate ajutor de stat (42). Pe de altă parte, modificarea condițiilor împrumutului după ce garantul, în persoana statului, a devenit creditor poate presupune ajutor de stat. În continuare se analizează dacă garanția acordată în iunie 2000 constituie ajutor de stat. Întrebarea dacă modificarea condițiilor împrumutului ar implica prezența unui ajutor de stat este evaluată împreună cu măsura nr. 6 (a se vedea considerentele 188-195).

| (133) | Garanția a fost oferită de municipiul Mikkeli și, în consecință, constă în resurse de stat și este imputabilă statului. |
| --- | --- |

(133)

Garanția a fost oferită de municipiul Mikkeli și, în consecință, constă în resurse de stat și este imputabilă statului.

| (134) | Pentru a conține ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, o măsură trebuie să confere un avantaj pe care o întreprindere nu l-ar fi obținut în condiții de piață normale. Pentru efectuarea acestei evaluări, Comisia va utiliza Comunicarea privind garanțiile din 2000, în vigoare la momentul acordării măsurii. Totuși, după cum jurisprudența Curții arată în mod clar, „la întrebarea dacă un ajutor este un ajutor de stat în sensul tratatului trebuie să se răspundă pe baza unor elemente obiective care se apreciază la data la care Comisia adoptă decizia” (43). Prin urmare, pentru această evaluare, Comisia va utiliza Comunicarea privind garanțiile din 2008. |
| --- | --- |

(134)

Pentru a conține ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, o măsură trebuie să confere un avantaj pe care o întreprindere nu l-ar fi obținut în condiții de piață normale. Pentru efectuarea acestei evaluări, Comisia va utiliza Comunicarea privind garanțiile din 2000, în vigoare la momentul acordării măsurii. Totuși, după cum jurisprudența Curții arată în mod clar, „la întrebarea dacă un ajutor este un ajutor de stat în sensul tratatului trebuie să se răspundă pe baza unor elemente obiective care se apreciază la data la care Comisia adoptă decizia” (43). Prin urmare, pentru această evaluare, Comisia va utiliza Comunicarea privind garanțiile din 2008.

| (135) | Conform punctului 3.2 din Comunicarea privind garanțiile din 2008, existența unui ajutor de stat în cazul unei garanții individuale de stat poate fi exclusă dacă sunt îndeplinite patru condiții cumulative: „(a) persoana creditată nu se află în dificultate financiară [...], (b) gradul de acoperire oferită de garanție poate fi determinat în mod corespunzător în momentul acordării garanției, [...] (c) garanția nu acoperă mai mult de 80 % din creditul neachitat sau altă obligație financiară [...], (d) pentru garanție se achită prețul corespunzător prețului pieței [...]”. |
| --- | --- |

(135)

Conform punctului 3.2 din Comunicarea privind garanțiile din 2008, existența unui ajutor de stat în cazul unei garanții individuale de stat poate fi exclusă dacă sunt îndeplinite patru condiții cumulative: „(a) persoana creditată nu se află în dificultate financiară [...], (b) gradul de acoperire oferită de garanție poate fi determinat în mod corespunzător în momentul acordării garanției, [...] (c) garanția nu acoperă mai mult de 80 % din creditul neachitat sau altă obligație financiară [...], (d) pentru garanție se achită prețul corespunzător prețului pieței [...]”.

| (136) | În cazul de față, persoana creditată nu se afla în dificultate financiară în momentul acordării garanției (a se vedea considerentele 123-128). Cu toate acestea, garanția evaluată acoperă 100 % din împrumut. |
| --- | --- |

(136)

În cazul de față, persoana creditată nu se afla în dificultate financiară în momentul acordării garanției (a se vedea considerentele 123-128). Cu toate acestea, garanția evaluată acoperă 100 % din împrumut.

| (137) | În plus, garanția a fost acordată fără perceperea unui comision de garantare, chiar dacă însăși autoritatea care a oferit garanția recunoștea existența unui factor de risc ridicat (44). În timp ce autoritățile finlandeze argumentează că societatea Karjaportti ar fi putut obține o garanție similară pe piață, Comisia este de părere că o primă de garantare cu valoare zero nu poate fi considerată ca fiind apropiată de prima de pe piață aplicabilă în momentul acordării garanției. Garanția acoperea 100 % din împrumutul în cauză, ceea ce înseamnă că autoritatea care a acordat garanția suporta singură riscul intrării în incapacitate de plată a beneficiarului, iar garanția a fost acordată sub formă de garanție absolută, prin care garantul purta întreaga responsabilitate pentru datoria principală, aceasta devenind asimilabilă propriei sale datorii, astfel încât creditorul putea solicita rambursarea datoriei principale de la garant după ce aceasta devenea scadentă. |
| --- | --- |

(137)

În plus, garanția a fost acordată fără perceperea unui comision de garantare, chiar dacă însăși autoritatea care a oferit garanția recunoștea existența unui factor de risc ridicat (44). În timp ce autoritățile finlandeze argumentează că societatea Karjaportti ar fi putut obține o garanție similară pe piață, Comisia este de părere că o primă de garantare cu valoare zero nu poate fi considerată ca fiind apropiată de prima de pe piață aplicabilă în momentul acordării garanției. Garanția acoperea 100 % din împrumutul în cauză, ceea ce înseamnă că autoritatea care a acordat garanția suporta singură riscul intrării în incapacitate de plată a beneficiarului, iar garanția a fost acordată sub formă de garanție absolută, prin care garantul purta întreaga responsabilitate pentru datoria principală, aceasta devenind asimilabilă propriei sale datorii, astfel încât creditorul putea solicita rambursarea datoriei principale de la garant după ce aceasta devenea scadentă.

| (138) | Prin urmare, în cazul de față, contrar opiniei autorităților finlandeze, Comisia consideră că măsura nu poate fi lipsită de elementul de ajutor. |
| --- | --- |

(138)

Prin urmare, în cazul de față, contrar opiniei autorităților finlandeze, Comisia consideră că măsura nu poate fi lipsită de elementul de ajutor.

| (139) | Argumentul autorităților finlandeze potrivit căruia măsura a fost acordată împreună cu alte părți poate fi respins, deoarece, conform informațiilor furnizate de Finlanda, celelalte părți care au participat la investiție erau deținute tot de stat. Prin urmare, se consideră că măsura conferă un avantaj în favoarea Karjaportti. |
| --- | --- |

(139)

Argumentul autorităților finlandeze potrivit căruia măsura a fost acordată împreună cu alte părți poate fi respins, deoarece, conform informațiilor furnizate de Finlanda, celelalte părți care au participat la investiție erau deținute tot de stat. Prin urmare, se consideră că măsura conferă un avantaj în favoarea Karjaportti.

| (140) | Pentru a fi considerată ajutor de stat, o măsură trebuie să fie specifică sau selectivă în sensul că favorizează anumite întreprinderi sau producția anumitor bunuri. Măsura supusă evaluării a fost acordată în favoarea Karjaportti, o întreprindere specifică. Prin urmare, Comisia consideră că măsura adoptată constituie un avantaj selectiv în favoarea beneficiarului. |
| --- | --- |

(140)

Pentru a fi considerată ajutor de stat, o măsură trebuie să fie specifică sau selectivă în sensul că favorizează anumite întreprinderi sau producția anumitor bunuri. Măsura supusă evaluării a fost acordată în favoarea Karjaportti, o întreprindere specifică. Prin urmare, Comisia consideră că măsura adoptată constituie un avantaj selectiv în favoarea beneficiarului.

| (141) | În sfârșit, Comisia trebuie să analizeze dacă măsura adoptată de municipiul Mikkeli în favoarea Karjaportti amenință să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale între statele membre, prin oferirea unui avantaj acestei întreprinderi în detrimentul (posibililor) concurenți care nu beneficiază de sprijin din partea statului. Între statele membre există schimburi comerciale cu produse din carne, care constituie domeniul de activitate al beneficiarului. Potrivit autorităților finlandeze, Karjaportti își exportă produsele în principal în Rusia, dar și în statele membre. Prin urmare, Comisia consideră că măsura adoptată amenință să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale între statele membre. |
| --- | --- |

(141)

În sfârșit, Comisia trebuie să analizeze dacă măsura adoptată de municipiul Mikkeli în favoarea Karjaportti amenință să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale între statele membre, prin oferirea unui avantaj acestei întreprinderi în detrimentul (posibililor) concurenți care nu beneficiază de sprijin din partea statului. Între statele membre există schimburi comerciale cu produse din carne, care constituie domeniul de activitate al beneficiarului. Potrivit autorităților finlandeze, Karjaportti își exportă produsele în principal în Rusia, dar și în statele membre. Prin urmare, Comisia consideră că măsura adoptată amenință să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale între statele membre.

| (142) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că măsura constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(142)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că măsura constituie ajutor de stat.

| (143) | Atribuirea de terenuri (măsura nr. 2): Autoritățile finlandeze nu neagă că măsura ar putea constitui ajutor de stat. Beneficiarului i-a fost în mod evident conferit un avantaj, deoarece a primit terenurile gratuit. În plus, municipiul Mikkeli i-a rambursat beneficiarului costurile de nivelare a amplasamentului. Prin urmare, Comisia consideră că măsura conferă un avantaj în favoarea Karjaportti care nu ar fi putut fi obținut pe piață. |
| --- | --- |

(143)

Atribuirea de terenuri (măsura nr. 2): Autoritățile finlandeze nu neagă că măsura ar putea constitui ajutor de stat. Beneficiarului i-a fost în mod evident conferit un avantaj, deoarece a primit terenurile gratuit. În plus, municipiul Mikkeli i-a rambursat beneficiarului costurile de nivelare a amplasamentului. Prin urmare, Comisia consideră că măsura conferă un avantaj în favoarea Karjaportti care nu ar fi putut fi obținut pe piață.

| (144) | În plus, măsura îndeplinește toate condițiile privind existența ajutorului de stat. Astfel cum s-a precizat în detaliu la considerentele 133, 140 și 141, atribuirea de terenuri constă, de asemenea, în resurse de stat și este imputabilă statului, este selectivă, denaturează concurența și afectează schimburile comerciale între statele membre. |
| --- | --- |

(144)

În plus, măsura îndeplinește toate condițiile privind existența ajutorului de stat. Astfel cum s-a precizat în detaliu la considerentele 133, 140 și 141, atribuirea de terenuri constă, de asemenea, în resurse de stat și este imputabilă statului, este selectivă, denaturează concurența și afectează schimburile comerciale între statele membre.

| (145) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că măsura constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(145)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că măsura constituie ajutor de stat.

| (146) | Autoritățile finlandeze susțin că garanția și atribuirea de terenuri pentru construirea spațiului de producție din Tikkala reprezintă ajutor de stat regional compatibil. În momentul acordării măsurilor nr. 1 și 2, adică în anul 2000, erau în vigoare Orientările privind ajutoarele regionale din 1998 (45). Măsurile supuse analizei nu au fost acordate în cadrul unei scheme, ci sub formă de plăți individuale ad-hoc. Deoarece au fost acordate într-un sector în care se aplică Orientările privind ajutoarele regionale din 1998, măsurile se încadrează, în principiu, în sfera de aplicare a acestora. Beneficiarul nu era în dificultate în momentul acordării, astfel cum se arată la considerentele 123-128, iar sediul său se afla în Itä-Suomen, o regiune eligibilă pentru ajutor regional în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE. Prin urmare, Comisia a evaluat proiectul în conformitate cu prevederile Orientărilor privind ajutoarele regionale din 1998. Această evaluare a condus la următoarele observații: |
| --- | --- |

(146)

Autoritățile finlandeze susțin că garanția și atribuirea de terenuri pentru construirea spațiului de producție din Tikkala reprezintă ajutor de stat regional compatibil. În momentul acordării măsurilor nr. 1 și 2, adică în anul 2000, erau în vigoare Orientările privind ajutoarele regionale din 1998 (45). Măsurile supuse analizei nu au fost acordate în cadrul unei scheme, ci sub formă de plăți individuale ad-hoc. Deoarece au fost acordate într-un sector în care se aplică Orientările privind ajutoarele regionale din 1998, măsurile se încadrează, în principiu, în sfera de aplicare a acestora. Beneficiarul nu era în dificultate în momentul acordării, astfel cum se arată la considerentele 123-128, iar sediul său se afla în Itä-Suomen, o regiune eligibilă pentru ajutor regional în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE. Prin urmare, Comisia a evaluat proiectul în conformitate cu prevederile Orientărilor privind ajutoarele regionale din 1998. Această evaluare a condus la următoarele observații:

| (147) | Conform secțiunii 2 din Orientările privind ajutoarele regionale din 1998, ajutorul regional poate fi compatibil doar dacă există un echilibru între efectul de denaturare și avantajele sale în ceea ce privește dezvoltarea unei regiuni defavorizate. În acest context, Comisia observă că proiectul de investiții în cauză trebuia să aibă un impact pozitiv asupra dezvoltării regionale. Acesta a contribuit la dezvoltarea în continuare a activității economice și la crearea de locuri de muncă noi și locuri de muncă indirecte. În fapt, după cum se arată la considerentul 24, noua unitate de producție ar trebui să sporească numărul de locuri de muncă din regiune de la 400 la 550-600. |
| --- | --- |

(147)

Conform secțiunii 2 din Orientările privind ajutoarele regionale din 1998, ajutorul regional poate fi compatibil doar dacă există un echilibru între efectul de denaturare și avantajele sale în ceea ce privește dezvoltarea unei regiuni defavorizate. În acest context, Comisia observă că proiectul de investiții în cauză trebuia să aibă un impact pozitiv asupra dezvoltării regionale. Acesta a contribuit la dezvoltarea în continuare a activității economice și la crearea de locuri de muncă noi și locuri de muncă indirecte. În fapt, după cum se arată la considerentul 24, noua unitate de producție ar trebui să sporească numărul de locuri de muncă din regiune de la 400 la 550-600.

| (148) | Secțiunea 4 din Orientările privind ajutoarele regionale din 1998 stabilește condițiile de acordare a ajutorului regional compatibil. |
| --- | --- |

(148)

Secțiunea 4 din Orientările privind ajutoarele regionale din 1998 stabilește condițiile de acordare a ajutorului regional compatibil.

| (149) | Mai întâi, conform punctului 4.1 din Orientările privind ajutoarele regionale din 1998, obiectul ajutorului regional este de a stimula investițiile productive (investițiile inițiale) sau crearea de locuri de muncă necesare investiției. La punctul 4.4 din Orientările privind ajutoarele regionale din 1998, o „investiție inițială” este definită ca o investiție în capitaluri fixe necesare pentru crearea unei unități noi, extinderea unei unități existente sau demararea unei activități care implică o schimbare fundamentală a produsului sau a procesului de producție al unei unități existente. Măsurile analizate au fost utilizate pentru construirea unei unități de producție noi, care constituie o investiție inițială în sensul punctului 4.4 din Orientările privind ajutoarele regionale din 1998. |
| --- | --- |

(149)

Mai întâi, conform punctului 4.1 din Orientările privind ajutoarele regionale din 1998, obiectul ajutorului regional este de a stimula investițiile productive (investițiile inițiale) sau crearea de locuri de muncă necesare investiției. La punctul 4.4 din Orientările privind ajutoarele regionale din 1998, o „investiție inițială” este definită ca o investiție în capitaluri fixe necesare pentru crearea unei unități noi, extinderea unei unități existente sau demararea unei activități care implică o schimbare fundamentală a produsului sau a procesului de producție al unei unități existente. Măsurile analizate au fost utilizate pentru construirea unei unități de producție noi, care constituie o investiție inițială în sensul punctului 4.4 din Orientările privind ajutoarele regionale din 1998.

| (150) | În al doilea rând, intensitatea ajutorului trebuie să fie sub plafonul de 24 % pentru ajutorul regional (46). Pentru a calcula intensitatea ajutorului, trebuie să se stabilească valoarea investiției și elementul de ajutor conținut în măsuri.






  (a) | În ceea ce privește valoarea investiției, punctul 4.5 din Orientările privind ajutoarele regionale din 1998 prevede că, în acest context, costurile eligibile pot include costurile aferente terenului, utilajelor și construirii instalațiilor. În cazul unei achiziții, ar trebui luate în considerare numai costurile de cumpărare a unor astfel de active. Autoritățile finlandeze au calculat costurile eligibile conform acestor dispoziții, ajungând la un rezultat de 25 935 928 EUR (a se vedea considerentul 22 și tabelul III). |
| --- | --- | --- |

(150)

În al doilea rând, intensitatea ajutorului trebuie să fie sub plafonul de 24 % pentru ajutorul regional (46). Pentru a calcula intensitatea ajutorului, trebuie să se stabilească valoarea investiției și elementul de ajutor conținut în măsuri.

(a)

În ceea ce privește valoarea investiției, punctul 4.5 din Orientările privind ajutoarele regionale din 1998 prevede că, în acest context, costurile eligibile pot include costurile aferente terenului, utilajelor și construirii instalațiilor. În cazul unei achiziții, ar trebui luate în considerare numai costurile de cumpărare a unor astfel de active. Autoritățile finlandeze au calculat costurile eligibile conform acestor dispoziții, ajungând la un rezultat de 25 935 928 EUR (a se vedea considerentul 22 și tabelul III).

| (b) | În ceea ce privește elementul de ajutor implicat, autoritățile finlandeze au prezentat un calcul a cărui credibilitate a fost verificată de Comisie. În cazul măsurii nr. 1, garanția acordată de municipiul Mikkeli, elementul de ajutor poate fi cuantificat prin utilizarea Comunicării privind garanțiile din 2000. Aceasta prevede trei metode de calculare a elementului de ajutor, inclusiv „prin orice altă metodă justificabilă în mod obiectiv și general acceptată” (secțiunea 3.2 din Comunicarea privind garanțiile din 2000). Autoritățile finlandeze au comparat rata de piață a unei garanții comparabile cu prima de garantare aplicată efectiv de municipiul Mikkeli, o metodă ce pare a fi justificabilă în mod obiectiv și general acceptată. În cazul măsurii nr. 2, elementul de ajutor constă în valoarea terenului plus costurile nivelării amplasamentului, de asemenea acceptabil. În ceea ce privește finanțarea oferită de Finnvera și de Ministerul Comerțului și Industriei, care nu face obiectul prezentei decizii, dacă aceasta ar fi considerată ca implicând ajutor de stat, elementul său de ajutor ar trebui, de asemenea, luat în considerare. Autoritățile finlandeze au prezentat un calcul al elementului de ajutor conținut în împrumutul acordat de Finnvera, care este considerat credibil. În cazul subvențiilor directe ale Ministerului Comerțului și Industriei, au fost luate în calcul sumele integrale. În general, având în vedere elementul de ajutor al măsurilor acordate de municipiul Mikkeli, Finnvera și Ministerul Comerțului și Industriei, elementul de ajutor (calculat ca echivalent subvenție brută) este de 3 617 143 EUR (a se vedea tabelul II). |
| --- | --- |

(b)

În ceea ce privește elementul de ajutor implicat, autoritățile finlandeze au prezentat un calcul a cărui credibilitate a fost verificată de Comisie. În cazul măsurii nr. 1, garanția acordată de municipiul Mikkeli, elementul de ajutor poate fi cuantificat prin utilizarea Comunicării privind garanțiile din 2000. Aceasta prevede trei metode de calculare a elementului de ajutor, inclusiv „prin orice altă metodă justificabilă în mod obiectiv și general acceptată” (secțiunea 3.2 din Comunicarea privind garanțiile din 2000). Autoritățile finlandeze au comparat rata de piață a unei garanții comparabile cu prima de garantare aplicată efectiv de municipiul Mikkeli, o metodă ce pare a fi justificabilă în mod obiectiv și general acceptată. În cazul măsurii nr. 2, elementul de ajutor constă în valoarea terenului plus costurile nivelării amplasamentului, de asemenea acceptabil. În ceea ce privește finanțarea oferită de Finnvera și de Ministerul Comerțului și Industriei, care nu face obiectul prezentei decizii, dacă aceasta ar fi considerată ca implicând ajutor de stat, elementul său de ajutor ar trebui, de asemenea, luat în considerare. Autoritățile finlandeze au prezentat un calcul al elementului de ajutor conținut în împrumutul acordat de Finnvera, care este considerat credibil. În cazul subvențiilor directe ale Ministerului Comerțului și Industriei, au fost luate în calcul sumele integrale. În general, având în vedere elementul de ajutor al măsurilor acordate de municipiul Mikkeli, Finnvera și Ministerul Comerțului și Industriei, elementul de ajutor (calculat ca echivalent subvenție brută) este de 3 617 143 EUR (a se vedea tabelul II).

| (151) | Elementul de ajutor în valoare de 3 617 143 EUR corespunde unei intensități a ajutorului de 13,95 % din costurile eligibile totale în valoare de 25 935 928 EUR. Prin urmare, intensitatea ajutorului se situează sub pragul de 24 %. |
| --- | --- |

(151)

Elementul de ajutor în valoare de 3 617 143 EUR corespunde unei intensități a ajutorului de 13,95 % din costurile eligibile totale în valoare de 25 935 928 EUR. Prin urmare, intensitatea ajutorului se situează sub pragul de 24 %.

| (152) | În al treilea rând, conform punctului 4.10 din Orientările privind ajutoarele regionale din 1998, ajutorul pentru o investiție inițială trebuie să fie condiționat de menținerea investiției în cauză pentru o perioadă minimă de cinci ani. Autoritățile finlandeze au confirmat că investiția respectivă urma să fie menținută pentru o perioadă de minimum cinci ani. |
| --- | --- |

(152)

În al treilea rând, conform punctului 4.10 din Orientările privind ajutoarele regionale din 1998, ajutorul pentru o investiție inițială trebuie să fie condiționat de menținerea investiției în cauză pentru o perioadă minimă de cinci ani. Autoritățile finlandeze au confirmat că investiția respectivă urma să fie menținută pentru o perioadă de minimum cinci ani.

| (153) | În al patrulea rând, conform punctului 4.2 din Orientările privind ajutoarele regionale din 1998, contribuția beneficiarului la finanțarea investiției trebuie să fie de cel puțin 25 %. Autoritățile finlandeze au confirmat acest lucru. |
| --- | --- |

(153)

În al patrulea rând, conform punctului 4.2 din Orientările privind ajutoarele regionale din 1998, contribuția beneficiarului la finanțarea investiției trebuie să fie de cel puțin 25 %. Autoritățile finlandeze au confirmat acest lucru.

| (154) | În al cincilea rând, Comisia observă că cererea de acordare a ajutorului a fost transmisă înainte de începerea lucrărilor la proiect, în conformitate cu punctul 4.2 din Orientările privind ajutoarele regionale din 1998, că normele privind cumularea ajutorului de la punctul 4.18 din Orientările privind ajutoarele regionale din 1998 sunt respectate și că plafonul ajutorului regional nu a fost depășit. |
| --- | --- |

(154)

În al cincilea rând, Comisia observă că cererea de acordare a ajutorului a fost transmisă înainte de începerea lucrărilor la proiect, în conformitate cu punctul 4.2 din Orientările privind ajutoarele regionale din 1998, că normele privind cumularea ajutorului de la punctul 4.18 din Orientările privind ajutoarele regionale din 1998 sunt respectate și că plafonul ajutorului regional nu a fost depășit.

| (155) | Având în vedere argumentele de mai sus, Comisia concluzionează că măsurile nr. 1 și 2 îndeplinesc condițiile Orientărilor privind ajutoarele regionale din 1998 și, prin urmare, sunt compatibile. |
| --- | --- |

(155)

Având în vedere argumentele de mai sus, Comisia concluzionează că măsurile nr. 1 și 2 îndeplinesc condițiile Orientărilor privind ajutoarele regionale din 1998 și, prin urmare, sunt compatibile.

7.3.2.   Achiziția de terenuri (măsura nr. 3)

| (156) | Teoretic, principiul investitorului în economia de piață se aplică și în cazul achiziției de terenuri sau alte active de către un stat. O astfel de achiziție poate conține ajutor de stat dacă nu poate fi considerată ca fiind o tranzacție comercială normală. Chiar dacă o autoritate publică achiziționează bunuri și servicii la prețul pieții, ajutorul de stat poate fi totuși prezent dacă se constată că statul nu avea nevoie în mod real de terenurile sau activele în cauză (47). |
| --- | --- |

(156)

Teoretic, principiul investitorului în economia de piață se aplică și în cazul achiziției de terenuri sau alte active de către un stat. O astfel de achiziție poate conține ajutor de stat dacă nu poate fi considerată ca fiind o tranzacție comercială normală. Chiar dacă o autoritate publică achiziționează bunuri și servicii la prețul pieții, ajutorul de stat poate fi totuși prezent dacă se constată că statul nu avea nevoie în mod real de terenurile sau activele în cauză (47).

| (157) | Prin urmare, Comisia trebuie să evalueze dacă achiziția de terenuri poate fi considerată o tranzacție comercială normală. În acest scop, trebuie să se analizeze dacă prețul achitat de municipiul Mikkeli reflecta valoarea proprietăților și a clădirii achiziționate. |
| --- | --- |

(157)

Prin urmare, Comisia trebuie să evalueze dacă achiziția de terenuri poate fi considerată o tranzacție comercială normală. În acest scop, trebuie să se analizeze dacă prețul achitat de municipiul Mikkeli reflecta valoarea proprietăților și a clădirii achiziționate.

| (158) | Potrivit părții interesate, un investitor privat dintr-o economie de piață nu ar fi fost dispus să achite 6,7 milioane EUR pentru clădirile industriale achiziționate de municipiul Mikkeli la acest preț. |
| --- | --- |

(158)

Potrivit părții interesate, un investitor privat dintr-o economie de piață nu ar fi fost dispus să achite 6,7 milioane EUR pentru clădirile industriale achiziționate de municipiul Mikkeli la acest preț.

| (159) | Autoritățile finlandeze, pe de altă parte, au prezentat Comisiei o valoare orientativă a proprietăților. Potrivit afirmațiilor Finlandei, banca privată [...] deținea o ipotecă de 7,5 milioane EUR asupra uneia dintre proprietățile vândute în momentul achiziției (48). |
| --- | --- |

(159)

Autoritățile finlandeze, pe de altă parte, au prezentat Comisiei o valoare orientativă a proprietăților. Potrivit afirmațiilor Finlandei, banca privată [...] deținea o ipotecă de 7,5 milioane EUR asupra uneia dintre proprietățile vândute în momentul achiziției (48).

| (160) | Autoritățile finlandeze au informat Comisia că nu există o evaluare a terenului. Comisia consideră că valoarea ipotecii deținute de o bancă privată poate oferi un indiciu privind valoarea proprietății. Este adevărat că, înainte de a accepta un gaj, o bancă evaluează proprietatea în cauză, astfel încât, în cazul în care debitorul nu își mai poate plăti datoria, banca să își recupereze valoarea împrumutului prin executarea ipotecii. |
| --- | --- |

(160)

Autoritățile finlandeze au informat Comisia că nu există o evaluare a terenului. Comisia consideră că valoarea ipotecii deținute de o bancă privată poate oferi un indiciu privind valoarea proprietății. Este adevărat că, înainte de a accepta un gaj, o bancă evaluează proprietatea în cauză, astfel încât, în cazul în care debitorul nu își mai poate plăti datoria, banca să își recupereze valoarea împrumutului prin executarea ipotecii.

| (161) | Municipiul Mikkeli a plătit un preț de achiziție de 6 646 787 EUR pentru proprietățile în cauză, mai mic decât suma înregistrată a ipotecii pe care o parte privată o deținea asupra uneia din proprietăți anterior încheierii procedurii de vânzare. Pe lângă această proprietate, municipiul Mikkeli a mai cumpărat încă cinci proprietăți și o clădire. Comisia observă, de asemenea, că municipiul Mikkeli a cumpărat proprietățile în vederea transformării terenului într-o zonă rezidențială, prin modificarea planurilor locale; proprietățile se aflau în apropiere de centrul orașului, într-o zonă rezidențială atractivă. |
| --- | --- |

(161)

Municipiul Mikkeli a plătit un preț de achiziție de 6 646 787 EUR pentru proprietățile în cauză, mai mic decât suma înregistrată a ipotecii pe care o parte privată o deținea asupra uneia din proprietăți anterior încheierii procedurii de vânzare. Pe lângă această proprietate, municipiul Mikkeli a mai cumpărat încă cinci proprietăți și o clădire. Comisia observă, de asemenea, că municipiul Mikkeli a cumpărat proprietățile în vederea transformării terenului într-o zonă rezidențială, prin modificarea planurilor locale; proprietățile se aflau în apropiere de centrul orașului, într-o zonă rezidențială atractivă.

| (162) | Având în vedere cele de mai sus, îndoielile privind prețul de achiziție al proprietăților și clădirilor, astfel cum au fost semnalate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii, sunt eliminate. Se consideră că municipiul Mikkeli a achiziționat proprietățile și clădirea la un preț care reflecta valoarea acestora, criteriul investitorului în economia de piață fiind astfel îndeplinit. Prin urmare, Comisia concluzionează că măsura nu conține ajutor de stat. |
| --- | --- |

(162)

Având în vedere cele de mai sus, îndoielile privind prețul de achiziție al proprietăților și clădirilor, astfel cum au fost semnalate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii, sunt eliminate. Se consideră că municipiul Mikkeli a achiziționat proprietățile și clădirea la un preț care reflecta valoarea acestora, criteriul investitorului în economia de piață fiind astfel îndeplinit. Prin urmare, Comisia concluzionează că măsura nu conține ajutor de stat.

7.3.3.   Garanția acordată la 8 martie 2004 (măsura nr. 4) și garanția acordată la 10 mai 2004 (măsura nr. 5)

| (163) | În cazul garanției din iunie 2000, trebuie identificate câteva etape (acordarea garanției; plata în temeiul garanției; modificarea condițiilor împrumutului; a se vedea considerentul 132). Astfel, în continuare se examinează dacă garanțiile acordate în martie 2004 și mai 2004 constituie ajutor de stat. Întrebarea dacă modificarea condițiilor împrumutului presupune ajutor de stat este evaluată împreună cu măsura nr. 6 (a se vedea considerentele 188-195). |
| --- | --- |

(163)

În cazul garanției din iunie 2000, trebuie identificate câteva etape (acordarea garanției; plata în temeiul garanției; modificarea condițiilor împrumutului; a se vedea considerentul 132). Astfel, în continuare se examinează dacă garanțiile acordate în martie 2004 și mai 2004 constituie ajutor de stat. Întrebarea dacă modificarea condițiilor împrumutului presupune ajutor de stat este evaluată împreună cu măsura nr. 6 (a se vedea considerentele 188-195).

| (164) | Măsura nr. 4: Contrar argumentelor autorităților finlandeze, prezentate la considerentul (92), Comisia consideră că transformarea datoriilor existente într-o garanție nouă poate constitui ajutor de stat. În acest context este necesar să se facă o distincție între ajutorul existent și ajutorul nou. Definiția ajutorului existent presupune măsuri individuale de ajutor care au fost aplicate înainte de intrarea în vigoare a Tratatului [articolul 1 litera (b) din regulamentul de procedură]. În schimb, ajutorul nou înseamnă „orice ajutor [...] care nu este ajutor existent, inclusiv modificările ajutoarelor existente” [articolul 1 litera (c) din regulamentul de procedură]. Conform Regulamentului (CE) nr. 794/2004 al Comisiei din 21 aprilie 2004 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 659/1999 al Consiliului (49), o modificare înseamnă „orice schimbare, alta decât modificările de natură pur formală sau administrativă care nu pot afecta evaluarea compatibilității măsurii de ajutor cu piața comună”. |
| --- | --- |

(164)

Măsura nr. 4: Contrar argumentelor autorităților finlandeze, prezentate la considerentul (92), Comisia consideră că transformarea datoriilor existente într-o garanție nouă poate constitui ajutor de stat. În acest context este necesar să se facă o distincție între ajutorul existent și ajutorul nou. Definiția ajutorului existent presupune măsuri individuale de ajutor care au fost aplicate înainte de intrarea în vigoare a Tratatului [articolul 1 litera (b) din regulamentul de procedură]. În schimb, ajutorul nou înseamnă „orice ajutor [...] care nu este ajutor existent, inclusiv modificările ajutoarelor existente” [articolul 1 litera (c) din regulamentul de procedură]. Conform Regulamentului (CE) nr. 794/2004 al Comisiei din 21 aprilie 2004 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 659/1999 al Consiliului (49), o modificare înseamnă „orice schimbare, alta decât modificările de natură pur formală sau administrativă care nu pot afecta evaluarea compatibilității măsurii de ajutor cu piața comună”.

| (165) | În fapt, municipiul Mikkeli a acordat o garanție nouă la 8 martie 2004, prin care garanta un împrumut nou acordat de Tapiola la 14 aprilie 2004. Noua garanție nu poate fi considerată o continuare a garanției vechi, deoarece a fost acordată pentru un împrumut nou, în condiții noi. Faptul că acest împrumut a înlocuit un împrumut acordat de Tapiola în 1992, care fusese deja garantat de municipiul Mikkeli, nu modifică opinia Comisiei. Deși este adevărat că noul împrumut se ridica la valoarea capitalului datorat din împrumutul vechi, iar dobânda era mai avantajoasă pentru Karjaportti (4,5 % pe an pentru împrumutul vechi comparativ cu 4 % pe an pentru împrumutul nou), durata împrumutului s-a modificat (vechiul împrumut ar fi trebuit rambursat după zece ani de la acordare, adică în noiembrie 2002; noul împrumut putea fi rambursat până în 2014). Valoarea totală a noului împrumut (capital plus dobânda pentru anii 2004-2014) este mai mare decât cea a vechiului împrumut. Astfel, prin acordarea noii garanții, riscul municipiului Mikkeli și, prin urmare, valoarea măsurii au crescut comparativ cu vechea garanție. Acordarea noii garanții trebuie considerată ca o modificare a garanției vechi, fapt care permite clasificarea garanției noi ca ajutor nou. Prin urmare, argumentul autorităților finlandeze, conform căruia vechea garanție a fost acordată înainte de aderarea Finlandei, putând fi așadar considerată ajutor existent, și nu se poate considera că garanția nouă include acordarea unui ajutor nou, poate fi respins. |
| --- | --- |

(165)

În fapt, municipiul Mikkeli a acordat o garanție nouă la 8 martie 2004, prin care garanta un împrumut nou acordat de Tapiola la 14 aprilie 2004. Noua garanție nu poate fi considerată o continuare a garanției vechi, deoarece a fost acordată pentru un împrumut nou, în condiții noi. Faptul că acest împrumut a înlocuit un împrumut acordat de Tapiola în 1992, care fusese deja garantat de municipiul Mikkeli, nu modifică opinia Comisiei. Deși este adevărat că noul împrumut se ridica la valoarea capitalului datorat din împrumutul vechi, iar dobânda era mai avantajoasă pentru Karjaportti (4,5 % pe an pentru împrumutul vechi comparativ cu 4 % pe an pentru împrumutul nou), durata împrumutului s-a modificat (vechiul împrumut ar fi trebuit rambursat după zece ani de la acordare, adică în noiembrie 2002; noul împrumut putea fi rambursat până în 2014). Valoarea totală a noului împrumut (capital plus dobânda pentru anii 2004-2014) este mai mare decât cea a vechiului împrumut. Astfel, prin acordarea noii garanții, riscul municipiului Mikkeli și, prin urmare, valoarea măsurii au crescut comparativ cu vechea garanție. Acordarea noii garanții trebuie considerată ca o modificare a garanției vechi, fapt care permite clasificarea garanției noi ca ajutor nou. Prin urmare, argumentul autorităților finlandeze, conform căruia vechea garanție a fost acordată înainte de aderarea Finlandei, putând fi așadar considerată ajutor existent, și nu se poate considera că garanția nouă include acordarea unui ajutor nou, poate fi respins.

| (166) | Întrebarea dacă garanția a conferit un avantaj beneficiarului poate fi analizată pe baza Comunicării privind garanțiile din 2000, în vigoare în momentul acordării măsurii. Totuși, astfel cum se arată la considerentul ((134), Comisia va utiliza Comunicarea privind garanțiile din 2008 în procesul de evaluare a măsurii. Conform punctului 3.2 din Comunicarea privind garanțiile din 2008, existența unui ajutor de stat în cazul unei garanții individuale de stat poate fi exclusă dacă sunt îndeplinite patru condiții cumulative (a se vedea considerentul 135). Garanția supusă evaluării acoperă 100 % din împrumut. Este suficient pentru a se concluziona că existența ajutorului de stat nu poate fi exclusă pe baza punctului 3.2 din Comunicarea privind garanțiile din 2008. În plus, contrar argumentelor autorităților finlandeze, Comisia consideră că întreprinderea Karjaportti era în dificultate în sensul Orientărilor S&R din 1999 încă din martie 2004 (a se vedea considerentele 123-128), acesta fiind încă un motiv pentru care garanția nu intră sub incidența punctului 3.2 din Comunicarea privind garanțiile din 2008. |
| --- | --- |

(166)

Întrebarea dacă garanția a conferit un avantaj beneficiarului poate fi analizată pe baza Comunicării privind garanțiile din 2000, în vigoare în momentul acordării măsurii. Totuși, astfel cum se arată la considerentul ((134), Comisia va utiliza Comunicarea privind garanțiile din 2008 în procesul de evaluare a măsurii. Conform punctului 3.2 din Comunicarea privind garanțiile din 2008, existența unui ajutor de stat în cazul unei garanții individuale de stat poate fi exclusă dacă sunt îndeplinite patru condiții cumulative (a se vedea considerentul 135). Garanția supusă evaluării acoperă 100 % din împrumut. Este suficient pentru a se concluziona că existența ajutorului de stat nu poate fi exclusă pe baza punctului 3.2 din Comunicarea privind garanțiile din 2008. În plus, contrar argumentelor autorităților finlandeze, Comisia consideră că întreprinderea Karjaportti era în dificultate în sensul Orientărilor S&R din 1999 încă din martie 2004 (a se vedea considerentele 123-128), acesta fiind încă un motiv pentru care garanția nu intră sub incidența punctului 3.2 din Comunicarea privind garanțiile din 2008.

| (167) | În plus, garanția a fost acordată fără plata unui comision de garantare, chiar dacă întreprinderea se afla în dificultate și municipiul Mikkeli se expunea unui risc considerat semnificativ. Garanția acoperea 100 % din împrumutul în cauză, ceea ce înseamnă că autoritatea care a acordat garanția suporta singură riscul intrării în incapacitate de plată a beneficiarului, iar garanția a fost acordată sub formă de garanție absolută, prin care garantul purta întreaga responsabilitate pentru datoria principală, care devenea asimilabilă cu propria sa datorie, astfel încât creditorul putea solicita rambursarea creanței principale de către garant după ce aceasta devenea scadentă. |
| --- | --- |

(167)

În plus, garanția a fost acordată fără plata unui comision de garantare, chiar dacă întreprinderea se afla în dificultate și municipiul Mikkeli se expunea unui risc considerat semnificativ. Garanția acoperea 100 % din împrumutul în cauză, ceea ce înseamnă că autoritatea care a acordat garanția suporta singură riscul intrării în incapacitate de plată a beneficiarului, iar garanția a fost acordată sub formă de garanție absolută, prin care garantul purta întreaga responsabilitate pentru datoria principală, care devenea asimilabilă cu propria sa datorie, astfel încât creditorul putea solicita rambursarea creanței principale de către garant după ce aceasta devenea scadentă.

| (168) | În plus, autoritățile finlandeze consideră că măsura este conformă cu principiul investitorului în economia de piață, în special deoarece au fost implicate părți private. Acest argument poate fi respins. Informațiile prezentate de autoritățile finlandeze arată că, în primul rând, părțile nu au acordat beneficiarului garanții, ci împrumuturi. În al doilea rând, împrumuturile nu au fost acordate de părțile private în același timp cu împrumuturile garantate pentru pensii. În al treilea rând, dobânda solicitată de către cel puțin una dintre părțile private pentru un împrumut era deja mai ridicată decât dobânda împrumutului pentru pensii. Mai important, părțile private au acceptat doar împrumuturi pe termen scurt, cu o durată de câteva luni, în timp ce garanția acordată de municipiul Mikkeli acoperea un împrumut cu o durată de zece ani. |
| --- | --- |

(168)

În plus, autoritățile finlandeze consideră că măsura este conformă cu principiul investitorului în economia de piață, în special deoarece au fost implicate părți private. Acest argument poate fi respins. Informațiile prezentate de autoritățile finlandeze arată că, în primul rând, părțile nu au acordat beneficiarului garanții, ci împrumuturi. În al doilea rând, împrumuturile nu au fost acordate de părțile private în același timp cu împrumuturile garantate pentru pensii. În al treilea rând, dobânda solicitată de către cel puțin una dintre părțile private pentru un împrumut era deja mai ridicată decât dobânda împrumutului pentru pensii. Mai important, părțile private au acceptat doar împrumuturi pe termen scurt, cu o durată de câteva luni, în timp ce garanția acordată de municipiul Mikkeli acoperea un împrumut cu o durată de zece ani.

| (169) | Având în vedere cele de mai sus, se consideră că măsura conferă un avantaj în favoarea Karjaportti. În plus, măsura nr. 4 îndeplinește toate celelalte condiții pentru a fi considerată ajutor de stat. Astfel cum s-a explicat în detaliu la considerentele 133, 140 și 141, și această garanție constă în resurse de stat și este imputabilă statului, este selectivă, denaturează concurența și afectează schimburile comerciale între statele membre. |
| --- | --- |

(169)

Având în vedere cele de mai sus, se consideră că măsura conferă un avantaj în favoarea Karjaportti. În plus, măsura nr. 4 îndeplinește toate celelalte condiții pentru a fi considerată ajutor de stat. Astfel cum s-a explicat în detaliu la considerentele 133, 140 și 141, și această garanție constă în resurse de stat și este imputabilă statului, este selectivă, denaturează concurența și afectează schimburile comerciale între statele membre.

| (170) | Măsura nr. 5: Argumentul autorităților finlandeze potrivit căruia măsura a fost acordată pentru continuarea investiției începute în 2000 poate fi respins, deoarece garanția a constituit, în mod evident, o măsură nouă. |
| --- | --- |

(170)

Măsura nr. 5: Argumentul autorităților finlandeze potrivit căruia măsura a fost acordată pentru continuarea investiției începute în 2000 poate fi respins, deoarece garanția a constituit, în mod evident, o măsură nouă.

| (171) | Conform punctului 3.2 din Comunicarea privind garanțiile din 2008, existența unui ajutor de stat în cazul unei garanții individuale de stat poate fi exclusă dacă sunt îndeplinite patru condiții cumulative (a se vedea considerentul 135). Asemeni măsurii nr. 4, garanția supusă evaluării acoperă 100 % din împrumut, iar în mai 2004, Karjaportti se afla deja în dificultate în sensul Orientărilor S&R din 1999 (a se vedea considerentele 123-128). Prin urmare, garanția nu poate intra sub incidența punctului 3.2 din Comunicarea privind garanțiile din 2008. |
| --- | --- |

(171)

Conform punctului 3.2 din Comunicarea privind garanțiile din 2008, existența unui ajutor de stat în cazul unei garanții individuale de stat poate fi exclusă dacă sunt îndeplinite patru condiții cumulative (a se vedea considerentul 135). Asemeni măsurii nr. 4, garanția supusă evaluării acoperă 100 % din împrumut, iar în mai 2004, Karjaportti se afla deja în dificultate în sensul Orientărilor S&R din 1999 (a se vedea considerentele 123-128). Prin urmare, garanția nu poate intra sub incidența punctului 3.2 din Comunicarea privind garanțiile din 2008.

| (172) | În plus, similar măsurii nr. 4, garanția a fost acordată fără plata unui comision de garantare, chiar dacă întreprinderea se afla în dificultate și municipiul Mikkeli se expunea unui risc considerat semnificativ. Garanția acoperea 100 % din împrumutul în cauză și a fost acordată sub formă de garanție absolută. Astfel, în cazul de față, Comisia consideră, contrar opiniei autorităților finlandeze, că măsura conferă un avantaj în favoarea Karjaportti. |
| --- | --- |

(172)

În plus, similar măsurii nr. 4, garanția a fost acordată fără plata unui comision de garantare, chiar dacă întreprinderea se afla în dificultate și municipiul Mikkeli se expunea unui risc considerat semnificativ. Garanția acoperea 100 % din împrumutul în cauză și a fost acordată sub formă de garanție absolută. Astfel, în cazul de față, Comisia consideră, contrar opiniei autorităților finlandeze, că măsura conferă un avantaj în favoarea Karjaportti.

| (173) | În plus, măsura nr. 5 îndeplinește toate condițiile pentru a fi considerată ajutor de stat. Astfel cum s-a explicat în detaliu la considerentele 133, 140 și 141, și această garanție constă în resurse de stat și este imputabilă statului, este selectivă, denaturează concurența și afectează schimburile comerciale între statele membre. |
| --- | --- |

(173)

În plus, măsura nr. 5 îndeplinește toate condițiile pentru a fi considerată ajutor de stat. Astfel cum s-a explicat în detaliu la considerentele 133, 140 și 141, și această garanție constă în resurse de stat și este imputabilă statului, este selectivă, denaturează concurența și afectează schimburile comerciale între statele membre.

| (174) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că măsurile nr. 4 și 5 constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(174)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că măsurile nr. 4 și 5 constituie ajutor de stat.

| (175) | Autoritățile finlandeze nu au prezentat argumente privind compatibilitatea măsurii nr. 4. În cazul măsurii nr. 5, acestea au invocat articolul 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE și Orientările privind ajutoarele regionale din 1998 (a se vedea considerentul 95). Cu toate acestea, Orientările privind ajutoarele regionale din 1998 nu pot fi utilizate pentru evaluarea compatibilității, deoarece Karjaportti se afla în dificultate în momentul acordării celor două garanții (a se vedea considerentele 123-128). Conform Orientărilor privind ajutoarele regionale din 1998, ajutorul pentru întreprinderile în dificultate trebuie să fie evaluat în conformitate cu Orientările privind salvarea și restructurarea (50). Astfel, Comisia mai întâi evaluează dacă măsurile nr. 4 și 5 sunt compatibile ca ajutor de salvare și restructurare în conformitate cu Orientările S&R. În momentul acordării se aplicau Orientările S&R din 1999 (51). |
| --- | --- |

(175)

Autoritățile finlandeze nu au prezentat argumente privind compatibilitatea măsurii nr. 4. În cazul măsurii nr. 5, acestea au invocat articolul 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE și Orientările privind ajutoarele regionale din 1998 (a se vedea considerentul 95). Cu toate acestea, Orientările privind ajutoarele regionale din 1998 nu pot fi utilizate pentru evaluarea compatibilității, deoarece Karjaportti se afla în dificultate în momentul acordării celor două garanții (a se vedea considerentele 123-128). Conform Orientărilor privind ajutoarele regionale din 1998, ajutorul pentru întreprinderile în dificultate trebuie să fie evaluat în conformitate cu Orientările privind salvarea și restructurarea (50). Astfel, Comisia mai întâi evaluează dacă măsurile nr. 4 și 5 sunt compatibile ca ajutor de salvare și restructurare în conformitate cu Orientările S&R. În momentul acordării se aplicau Orientările S&R din 1999 (51).

| (176) | Conform Orientărilor S&R din 1999, un ajutor de salvare trebuie să întrunească anumite condiții, care nu sunt îndeplinite integral de măsurile care fac obiectul analizei.






  (a) | Mai întâi, deoarece măsura constă în acordarea de lichidități sub forma unei garanții [punctul 23 litera (a) din Orientările S&R din 1999], împrumuturile acoperite de respectivele garanții nu au fost acordate la o dobândă cel puțin comparabilă cu cea a împrumuturilor pentru întreprinderi care nu se află în dificultate (rata de referință pentru Finlanda în martie 2004: 4,43 % plus 100 de puncte de bază; rata de referință în mai 2004: 4,43 % plus 100 de puncte de bază). |
| --- | --- | --- |

(176)

Conform Orientărilor S&R din 1999, un ajutor de salvare trebuie să întrunească anumite condiții, care nu sunt îndeplinite integral de măsurile care fac obiectul analizei.

(a)

Mai întâi, deoarece măsura constă în acordarea de lichidități sub forma unei garanții [punctul 23 litera (a) din Orientările S&R din 1999], împrumuturile acoperite de respectivele garanții nu au fost acordate la o dobândă cel puțin comparabilă cu cea a împrumuturilor pentru întreprinderi care nu se află în dificultate (rata de referință pentru Finlanda în martie 2004: 4,43 % plus 100 de puncte de bază; rata de referință în mai 2004: 4,43 % plus 100 de puncte de bază).

| (b) | În al doilea rând, garanțiile nu erau legate de un împrumut care urma să fie rambursat într-o perioadă de maximum 12 luni de la plata ultimei tranșe către întreprindere [punctul 23 litera (b) din Orientările S&R din 1999]. |
| --- | --- |

(b)

În al doilea rând, garanțiile nu erau legate de un împrumut care urma să fie rambursat într-o perioadă de maximum 12 luni de la plata ultimei tranșe către întreprindere [punctul 23 litera (b) din Orientările S&R din 1999].

| (c) | În al treilea rând, autoritățile finlandeze nu au furnizat informații potrivit cărora împrumutul era justificat din motive de grave dificultăți sociale și că nu avea efecte negative nedorite asupra altor state membre [punctul 23 litera (c) din Orientările S&R din 1999]. |
| --- | --- |

(c)

În al treilea rând, autoritățile finlandeze nu au furnizat informații potrivit cărora împrumutul era justificat din motive de grave dificultăți sociale și că nu avea efecte negative nedorite asupra altor state membre [punctul 23 litera (c) din Orientările S&R din 1999].

| (d) | În al patrulea rând, garanțiile nu au fost rambursate în termen de șase luni, nici nu a fost întocmit un plan de restructurare în sensul Orientărilor S&R din 1999 [punctul 23 litera (d) din Orientările S&R din 1999]. |
| --- | --- |

(d)

În al patrulea rând, garanțiile nu au fost rambursate în termen de șase luni, nici nu a fost întocmit un plan de restructurare în sensul Orientărilor S&R din 1999 [punctul 23 litera (d) din Orientările S&R din 1999].

| (e) | În ultimul rând, nu există indicii că garanțiile au fost limitate la suma necesară pentru menținerea activității întreprinderii în perioada pentru care a fost autorizat ajutorul [punctul 23 litera (e) din Orientările S&R din 1999]. |
| --- | --- |

(e)

În ultimul rând, nu există indicii că garanțiile au fost limitate la suma necesară pentru menținerea activității întreprinderii în perioada pentru care a fost autorizat ajutorul [punctul 23 litera (e) din Orientările S&R din 1999].

| (177) | În plus, măsurile nr. 4 și 5 nu îndeplinesc toate cerințele privind ajutorul de restructurare stabilite de Orientările S&R din 1999.






  (a) | Mai întâi, măsurile nu au fost condiționate de punerea în aplicare a unui plan de restructurare (punctul 31 din Orientările S&R din 1999). Se observă că nu a fost întocmit niciun plan de restructurare în sensul punctului 32 și următoarele din Orientările S&R din 1999. |
| --- | --- | --- |

(177)

În plus, măsurile nr. 4 și 5 nu îndeplinesc toate cerințele privind ajutorul de restructurare stabilite de Orientările S&R din 1999.

(a)

Mai întâi, măsurile nu au fost condiționate de punerea în aplicare a unui plan de restructurare (punctul 31 din Orientările S&R din 1999). Se observă că nu a fost întocmit niciun plan de restructurare în sensul punctului 32 și următoarele din Orientările S&R din 1999.

| (b) | În al doilea rând, beneficiarii ajutorului trebuie să contribuie semnificativ la planul de restructurare prin resurse proprii (punctul 40 din Orientările S&R din 1999), iar în cazul măsurilor analizate nu există indicii privind existența unei contribuții proprii a beneficiarului. |
| --- | --- |

(b)

În al doilea rând, beneficiarii ajutorului trebuie să contribuie semnificativ la planul de restructurare prin resurse proprii (punctul 40 din Orientările S&R din 1999), iar în cazul măsurilor analizate nu există indicii privind existența unei contribuții proprii a beneficiarului.

| (c) | În al treilea rând, pentru a evita denaturarea nedorită a concurenței, este necesară adoptarea de măsuri compensatorii (punctul 37 din Orientările S&R din 1999). Nu au fost prevăzute astfel de măsuri. |
| --- | --- |

(c)

În al treilea rând, pentru a evita denaturarea nedorită a concurenței, este necesară adoptarea de măsuri compensatorii (punctul 37 din Orientările S&R din 1999). Nu au fost prevăzute astfel de măsuri.

| (178) | Prin urmare, Comisia consideră că măsurile nu au fost acordate în conformitate cu Orientările S&R din 1999. |
| --- | --- |

(178)

Prin urmare, Comisia consideră că măsurile nu au fost acordate în conformitate cu Orientările S&R din 1999.

| (179) | În continuare, trebuie să se stabilească dacă măsurile nr. 4 și 5 pot fi compatibile pe baza uneia din celelalte excepții prevăzute la articolul 107 alineatele (2) și (3) din TFUE. |
| --- | --- |

(179)

În continuare, trebuie să se stabilească dacă măsurile nr. 4 și 5 pot fi compatibile pe baza uneia din celelalte excepții prevăzute la articolul 107 alineatele (2) și (3) din TFUE.

| (180) | Excepțiile prevăzute la articolul 107 alineatul (2) din TFUE nu se aplică în cazul de față, deoarece măsurile în cauză nu au caracter social, nu au fost acordate în favoarea unor consumatori individuali, nu au rolul să repare pagube provocate de calamități naturale sau alte evenimente extraordinare și nu sunt destinate economiei anumitor regiuni ale Republicii Federale Germania afectate de divizarea acestei țări. |
| --- | --- |

(180)

Excepțiile prevăzute la articolul 107 alineatul (2) din TFUE nu se aplică în cazul de față, deoarece măsurile în cauză nu au caracter social, nu au fost acordate în favoarea unor consumatori individuali, nu au rolul să repare pagube provocate de calamități naturale sau alte evenimente extraordinare și nu sunt destinate economiei anumitor regiuni ale Republicii Federale Germania afectate de divizarea acestei țări.

| (181) | Alte excepții sunt prevăzute la articolul 107 alineatul (3) din TFUE. |
| --- | --- |

(181)

Alte excepții sunt prevăzute la articolul 107 alineatul (3) din TFUE.

| (182) | Articolul 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE prevede că „ajutoarele destinate să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut” pot fi declarate compatibile cu piața internă. În momentul acordării, Karjaportti era situată într-o astfel de regiune. |
| --- | --- |

(182)

Articolul 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE prevede că „ajutoarele destinate să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut” pot fi declarate compatibile cu piața internă. În momentul acordării, Karjaportti era situată într-o astfel de regiune.

| (183) | Atunci când au fost acordate măsurile nr. 4 și 5, compatibilitatea ajutorului de stat în favoarea regiunilor asistate era reglementată de Orientările privind ajutoarele regionale din 1998. Conform acestor orientări, întreprinderile în dificultate nu sunt eligibile pentru acordarea de ajutor regional. Astfel, având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că ajutorul nu este eligibil pentru derogarea prevăzută la articolul 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE. |
| --- | --- |

(183)

Atunci când au fost acordate măsurile nr. 4 și 5, compatibilitatea ajutorului de stat în favoarea regiunilor asistate era reglementată de Orientările privind ajutoarele regionale din 1998. Conform acestor orientări, întreprinderile în dificultate nu sunt eligibile pentru acordarea de ajutor regional. Astfel, având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că ajutorul nu este eligibil pentru derogarea prevăzută la articolul 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE.

| (184) | Articolul 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE prevede că „ajutoarele destinate să promoveze realizarea unui proiect important de interes european comun sau să remedieze perturbări grave ale economiei unui stat membru” pot fi declarate compatibile cu piața internă. Comisia observă că ajutorul în cauză nu are rolul să promoveze realizarea unui proiect important de interes european comun și nici nu a identificat probe conform cărora ar fi destinat să remedieze perturbări grave ale economiei finlandeze. Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că ajutorul nu este eligibil pentru derogarea prevăzută la articolul 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE. |
| --- | --- |

(184)

Articolul 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE prevede că „ajutoarele destinate să promoveze realizarea unui proiect important de interes european comun sau să remedieze perturbări grave ale economiei unui stat membru” pot fi declarate compatibile cu piața internă. Comisia observă că ajutorul în cauză nu are rolul să promoveze realizarea unui proiect important de interes european comun și nici nu a identificat probe conform cărora ar fi destinat să remedieze perturbări grave ale economiei finlandeze. Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că ajutorul nu este eligibil pentru derogarea prevăzută la articolul 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE.

| (185) | Articolul 107 alineatul (3) litera (d) din TFUE prevede că ajutoarele destinate să promoveze cultura și conservarea patrimoniului pot fi declarate compatibile cu piața comună, în cazul în care acestea nu modifică în mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale și de concurență în Uniune într-o măsură care contravine interesului comun. Este evident că acest articol nu se aplică în cazul de față. |
| --- | --- |

(185)

Articolul 107 alineatul (3) litera (d) din TFUE prevede că ajutoarele destinate să promoveze cultura și conservarea patrimoniului pot fi declarate compatibile cu piața comună, în cazul în care acestea nu modifică în mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale și de concurență în Uniune într-o măsură care contravine interesului comun. Este evident că acest articol nu se aplică în cazul de față.

| (186) | Articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE permite autorizarea ajutorului de stat destinat să faciliteze dezvoltarea anumitor activități sau a anumitor regiuni economice, în cazul în care acestea nu modifică în mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun. Comisia a publicat mai multe orientări și comunicări prin care explică modul de aplicare a derogărilor prevăzute la acest articol. Cu toate acestea, Comisia consideră că, având în vedere natura și caracteristicile ajutorului, este evident că excepțiile stabilite de aceste orientări și comunicări nu se aplică în cazul de față. |
| --- | --- |

(186)

Articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE permite autorizarea ajutorului de stat destinat să faciliteze dezvoltarea anumitor activități sau a anumitor regiuni economice, în cazul în care acestea nu modifică în mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun. Comisia a publicat mai multe orientări și comunicări prin care explică modul de aplicare a derogărilor prevăzute la acest articol. Cu toate acestea, Comisia consideră că, având în vedere natura și caracteristicile ajutorului, este evident că excepțiile stabilite de aceste orientări și comunicări nu se aplică în cazul de față.

| (187) | Având în vedere argumentele de mai sus, Comisia consideră că măsurile nr. 4 și 5 conțin ajutor de stat care nu este compatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(187)

Având în vedere argumentele de mai sus, Comisia consideră că măsurile nr. 4 și 5 conțin ajutor de stat care nu este compatibil cu piața internă.

7.3.4.   Procedura de restructurare sub control judiciar (măsura nr. 6)

| (188) | Principalul argument al autorităților finlandeze, prezentat la considerentele 96-98, este că municipiul Mikkeli nu a fost mai generos decât alți creditori ai întreprinderii, ci că a acționat împreună și în aceleași condiții cu creditorii privați ai beneficiarului. Astfel, atunci când a acceptat programul de restructurare, acesta s-a comportat asemeni unui investitor din economia de piață |
| --- | --- |

(188)

Principalul argument al autorităților finlandeze, prezentat la considerentele 96-98, este că municipiul Mikkeli nu a fost mai generos decât alți creditori ai întreprinderii, ci că a acționat împreună și în aceleași condiții cu creditorii privați ai beneficiarului. Astfel, atunci când a acceptat programul de restructurare, acesta s-a comportat asemeni unui investitor din economia de piață

| (189) | În acest context, primul aspect care trebuie mai întâi verificat este dacă testul operatorului în economia de piață se aplică în situațiile în care una sau mai multe entități publice, al căror comportament este imputabil statului, aplică măsuri multiple în favoarea unei singure întreprinderi. Tribunalul de primă instanță a abordat această chestiune în cauza BP Chemicals/Comisia (52). Conform Tribunalului, simplul fapt că o întreprindere publică a efectuat deja injecții de capital calificate drept „ajutoare” în una dintre filialele sale nu înseamnă că o injecție de capital ulterioară nu poate fi calificată drept operațiune conformă cu criteriul investitorului privat în economia de piață. Cu toate acestea, Comisia trebuie să stabilească dacă măsurile multiple aplicate în privința unei singure întreprinderi pot fi separate în mod rezonabil și considerate măsuri independente. În acest context, conform Tribunalului, este necesară evaluarea cronologiei măsurilor respective, finalitatea acestora și situația filialei atunci când s-a luat o decizie în cazul fiecărei injecții de capital (53). |
| --- | --- |

(189)

În acest context, primul aspect care trebuie mai întâi verificat este dacă testul operatorului în economia de piață se aplică în situațiile în care una sau mai multe entități publice, al căror comportament este imputabil statului, aplică măsuri multiple în favoarea unei singure întreprinderi. Tribunalul de primă instanță a abordat această chestiune în cauza BP Chemicals/Comisia (52). Conform Tribunalului, simplul fapt că o întreprindere publică a efectuat deja injecții de capital calificate drept „ajutoare” în una dintre filialele sale nu înseamnă că o injecție de capital ulterioară nu poate fi calificată drept operațiune conformă cu criteriul investitorului privat în economia de piață. Cu toate acestea, Comisia trebuie să stabilească dacă măsurile multiple aplicate în privința unei singure întreprinderi pot fi separate în mod rezonabil și considerate măsuri independente. În acest context, conform Tribunalului, este necesară evaluarea cronologiei măsurilor respective, finalitatea acestora și situația filialei atunci când s-a luat o decizie în cazul fiecărei injecții de capital (53).

| (190) | În cazul de față, Comisia trebuie să stabilească dacă garanțiile acordate în martie și mai 2004 (măsura nr. 4 și măsura nr. 5) pot fi separate de procedura de restructurare sub control judiciar (măsura nr. 6). Deși este adevărat că toate cele trei măsuri au fost decise în cursul unui singur an, Comisia observă că au intervenit în contexte diferite. Între timp a fost inițiată o procedură de restructurare sub control judiciar, la care au participat toți creditorii întreprinderii. Prin urmare, scopul măsurii nr. 6 nu mai era de a permite întreprinderii să redevină viabilă fără a intra în insolvență, prin obținerea de fonduri noi de la bănci private. În schimb, municipiul Mikkeli, asemeni tuturor creditorilor, urmărea, în această calitate, să obțină o sumă cât mai mare din creanțele nerecuperate, în limitele prevăzute de legislația națională privind falimentul. Prin urmare, Comisia consideră că măsura nr. 6 poate fi separată de măsurile nr. 4 și 5. |
| --- | --- |

(190)

În cazul de față, Comisia trebuie să stabilească dacă garanțiile acordate în martie și mai 2004 (măsura nr. 4 și măsura nr. 5) pot fi separate de procedura de restructurare sub control judiciar (măsura nr. 6). Deși este adevărat că toate cele trei măsuri au fost decise în cursul unui singur an, Comisia observă că au intervenit în contexte diferite. Între timp a fost inițiată o procedură de restructurare sub control judiciar, la care au participat toți creditorii întreprinderii. Prin urmare, scopul măsurii nr. 6 nu mai era de a permite întreprinderii să redevină viabilă fără a intra în insolvență, prin obținerea de fonduri noi de la bănci private. În schimb, municipiul Mikkeli, asemeni tuturor creditorilor, urmărea, în această calitate, să obțină o sumă cât mai mare din creanțele nerecuperate, în limitele prevăzute de legislația națională privind falimentul. Prin urmare, Comisia consideră că măsura nr. 6 poate fi separată de măsurile nr. 4 și 5.

| (191) | După cum se arată la considerentul 31, Karjaportti, împreună cu creditorii săi privați, a prezentat cererea de începere a procedurii de restructurare sub control judiciar la instanța districtuală din Mikkeli, în conformitate cu Legea nr. 47/1993 privind restructurarea întreprinderilor. Instanței i-a fost prezentat un program de restructurare, inclusiv detalii privind măsurile care fac obiectul prezentei evaluări. După o verificare a detaliilor, instanța a aprobat programul de restructurare. Comisia observă că întreprinderea Karjaportti a făcut obiectul unei proceduri de restructurare sub control judiciar în temeiul legislației finlandeze. Scopul unei astfel de proceduri este de a reface viabilitatea unui debitor aflat în dificultate, de a asigura continuitatea acesteia și de a încheia acorduri de plată a datoriilor. Prin urmare, Comisia consideră că măsurile adoptate de municipiul Mikkeli în perioada de restructurare sub control judiciar pot fi evaluate în conformitate cu principiul investitorului în economia de piață. |
| --- | --- |

(191)

După cum se arată la considerentul 31, Karjaportti, împreună cu creditorii săi privați, a prezentat cererea de începere a procedurii de restructurare sub control judiciar la instanța districtuală din Mikkeli, în conformitate cu Legea nr. 47/1993 privind restructurarea întreprinderilor. Instanței i-a fost prezentat un program de restructurare, inclusiv detalii privind măsurile care fac obiectul prezentei evaluări. După o verificare a detaliilor, instanța a aprobat programul de restructurare. Comisia observă că întreprinderea Karjaportti a făcut obiectul unei proceduri de restructurare sub control judiciar în temeiul legislației finlandeze. Scopul unei astfel de proceduri este de a reface viabilitatea unui debitor aflat în dificultate, de a asigura continuitatea acesteia și de a încheia acorduri de plată a datoriilor. Prin urmare, Comisia consideră că măsurile adoptate de municipiul Mikkeli în perioada de restructurare sub control judiciar pot fi evaluate în conformitate cu principiul investitorului în economia de piață.

| (192) | Conform jurisprudenței Magefesa (54), dacă statul este mai generos decât alți creditori ai întreprinderii, măsurile din cadrul unei proceduri de restructurare sub control judiciar pot constitui ajutor de stat. Prin urmare, Comisia verifică dacă creditorii publici și privați au fost într-adevăr tratați în mod egal în cursul procedurii de restructurare. |
| --- | --- |

(192)

Conform jurisprudenței Magefesa (54), dacă statul este mai generos decât alți creditori ai întreprinderii, măsurile din cadrul unei proceduri de restructurare sub control judiciar pot constitui ajutor de stat. Prin urmare, Comisia verifică dacă creditorii publici și privați au fost într-adevăr tratați în mod egal în cursul procedurii de restructurare.

| (193) | Mai întâi, se observă că [...] din toate datoriile legate de restructurare (aproximativ [30-70] %) sunt datorate unor creditori privați. Principalii creditori privați sunt Nordea Bank, Pohjola Bank și Nordea Financing. În al doilea rând, trebuie luat în considerare faptul că creditorii Karjaportti erau împărțiți în grupuri diferite, conform rangului acestora. Municipiul Mikkeli făcea parte, împreună cu creditorii privați Nordea Bank, OKO/Pohjola Bank, Nordea Financing și Finnvera, instituție de creditare specializată deținută de stat, din grupul de creditori având creanțe garantate mari. După cum se observă în tabelul IV, municipiul Mikkeli deținea o cotă de [10-40] % din aceste creanțe garantate mari, în timp ce creditorii privați dețineau împreună o cotă de [30-70] %. Finnvera deține o cotă de [10-40] %. |
| --- | --- |

(193)

Mai întâi, se observă că [...] din toate datoriile legate de restructurare (aproximativ [30-70] %) sunt datorate unor creditori privați. Principalii creditori privați sunt Nordea Bank, Pohjola Bank și Nordea Financing. În al doilea rând, trebuie luat în considerare faptul că creditorii Karjaportti erau împărțiți în grupuri diferite, conform rangului acestora. Municipiul Mikkeli făcea parte, împreună cu creditorii privați Nordea Bank, OKO/Pohjola Bank, Nordea Financing și Finnvera, instituție de creditare specializată deținută de stat, din grupul de creditori având creanțe garantate mari. După cum se observă în tabelul IV, municipiul Mikkeli deținea o cotă de [10-40] % din aceste creanțe garantate mari, în timp ce creditorii privați dețineau împreună o cotă de [30-70] %. Finnvera deține o cotă de [10-40] %.

| (194) | În cele ce urmează, fiecare din măsurile adoptate de municipiul Mikkeli este evaluată în detaliu: |
| --- | --- |

(194)

În cele ce urmează, fiecare din măsurile adoptate de municipiul Mikkeli este evaluată în detaliu:

| (195) | Reducerea dobânzilor pentru datoriile garantate: Astfel cum se observă în tabelul V, dobânzile pentru împrumuturi și alte datorii (taxe neachitate), care au fost considerate „datorii garantate mari” erau similare pentru creditori publici și privați, cu excepția [...]. Acest creditor a primit o dobândă de [...] EURIBOR pentru toate sumele neachitate de la începerea procedurii de restructurare, în timp ce ceilalți creditori au primit, pentru o parte din sumele restante, doar [...] EURIBOR minus [...] % până în 2010. Această diferență a fost generată de faptul că [...] avea cel mai ridicat rang în ceea ce privește garanțiile constituite de Karjaportti drept gaj. Se consideră că rangul mai ridicat al [...] justifică diferența între dobânzile aplicate. |
| --- | --- |

(195)

Reducerea dobânzilor pentru datoriile garantate: Astfel cum se observă în tabelul V, dobânzile pentru împrumuturi și alte datorii (taxe neachitate), care au fost considerate „datorii garantate mari” erau similare pentru creditori publici și privați, cu excepția [...]. Acest creditor a primit o dobândă de [...] EURIBOR pentru toate sumele neachitate de la începerea procedurii de restructurare, în timp ce ceilalți creditori au primit, pentru o parte din sumele restante, doar [...] EURIBOR minus [...] % până în 2010. Această diferență a fost generată de faptul că [...] avea cel mai ridicat rang în ceea ce privește garanțiile constituite de Karjaportti drept gaj. Se consideră că rangul mai ridicat al [...] justifică diferența între dobânzile aplicate.

| (196) | Reeșalonarea împrumuturilor: creanțele municipiului Mikkeli au fost amânate în aceeași măsură ca și creanțele altor creditori cu garanții. Conform tabelului VI, Karjaportti trebuie să plătească tranșe către toți creditorii cu garanții, începând din iulie 2009 până în 2015, când majoritatea tranșelor devin scadente (43 % din capitalul fiecărei datorii garantate). Toate tranșele care trebuie achitate fiecărui creditor sunt proporționale cu valoarea generală a creanței respectivului creditor (2 % din suma restantă pentru primele trei tranșe; 4 % pentru următoarele două tranșe; 6 % pentru ultima tranșă). Ultima tranșă este egală cu 43 % din capitalul fiecărui creditor cu garanții. Prin urmare, municipiul Mikkeli nu a fost defavorizat în raport cu creditorii privați aflați într-o situație similară. |
| --- | --- |

(196)

Reeșalonarea împrumuturilor: creanțele municipiului Mikkeli au fost amânate în aceeași măsură ca și creanțele altor creditori cu garanții. Conform tabelului VI, Karjaportti trebuie să plătească tranșe către toți creditorii cu garanții, începând din iulie 2009 până în 2015, când majoritatea tranșelor devin scadente (43 % din capitalul fiecărei datorii garantate). Toate tranșele care trebuie achitate fiecărui creditor sunt proporționale cu valoarea generală a creanței respectivului creditor (2 % din suma restantă pentru primele trei tranșe; 4 % pentru următoarele două tranșe; 6 % pentru ultima tranșă). Ultima tranșă este egală cu 43 % din capitalul fiecărui creditor cu garanții. Prin urmare, municipiul Mikkeli nu a fost defavorizat în raport cu creditorii privați aflați într-o situație similară.

| (197) | Renunțarea condiționată la creanță: Conform programului de restructurare descris la considerentele 42 și 43, sumele la care urma să se renunțe la sfârșitul procedurii de restructurare sub control judiciar, în cazul în care nu sunt îndeplinite anumite condiții economice, se bazează pe o comparație între valoarea garanției, în cazul în care Karjaportti își continuă activitatea, și valoarea garanției, în cazul executării acesteia, stabilită pentru fiecare dintre creditorii respectivi, în funcție de rangul acestora. Valoarea garanției în cele două scenarii a fost stabilită de doi evaluatori independenți, în momentul inițierii programului de restructurare, pe baza unor prețuri comparabile și a informațiilor despre închirieri. În acest context, [...] nu trebuie să renunțe la creanțe la sfârșitul procedurii de restructurare sub control judiciar, deoarece este creditorul cu cel mai mare rang. Sumele pentru ceilalți creditori au fost stabilite prin aplicarea aceleiași metodologii, având ca rezultat sumele prezentate la considerentul 43. Metodologia utilizată pentru stabilirea respectivelor sume poate fi considerată credibilă, în special deoarece raportează rangul respectiv la valoarea garanției respective în ambele scenarii. Calculul practic s-a bazat pe evaluări ale unor experți independenți, iar aceleași principii au fost utilizate pentru toți creditorii atunci când s-au stabilit sumele maxime cu care pot fi reduse datoriile legate de restructurare la sfârșitul procedurii de restructurare sub control judiciar. Având în vedere cele de mai sus, se poate considera că toți creditorii au fost tratați egal. |
| --- | --- |

(197)

Renunțarea condiționată la creanță: Conform programului de restructurare descris la considerentele 42 și 43, sumele la care urma să se renunțe la sfârșitul procedurii de restructurare sub control judiciar, în cazul în care nu sunt îndeplinite anumite condiții economice, se bazează pe o comparație între valoarea garanției, în cazul în care Karjaportti își continuă activitatea, și valoarea garanției, în cazul executării acesteia, stabilită pentru fiecare dintre creditorii respectivi, în funcție de rangul acestora. Valoarea garanției în cele două scenarii a fost stabilită de doi evaluatori independenți, în momentul inițierii programului de restructurare, pe baza unor prețuri comparabile și a informațiilor despre închirieri. În acest context, [...] nu trebuie să renunțe la creanțe la sfârșitul procedurii de restructurare sub control judiciar, deoarece este creditorul cu cel mai mare rang. Sumele pentru ceilalți creditori au fost stabilite prin aplicarea aceleiași metodologii, având ca rezultat sumele prezentate la considerentul 43. Metodologia utilizată pentru stabilirea respectivelor sume poate fi considerată credibilă, în special deoarece raportează rangul respectiv la valoarea garanției respective în ambele scenarii. Calculul practic s-a bazat pe evaluări ale unor experți independenți, iar aceleași principii au fost utilizate pentru toți creditorii atunci când s-au stabilit sumele maxime cu care pot fi reduse datoriile legate de restructurare la sfârșitul procedurii de restructurare sub control judiciar. Având în vedere cele de mai sus, se poate considera că toți creditorii au fost tratați egal.

| (198) | În general, Comisia consideră că municipiul Mikkeli nu a fost tratat mai puțin favorabil decât creditorii privați în cursul procedurii de restructurare sub control judiciar. Dacă apar diferențe în comparație cu ceilalți creditori, acestea sunt justificate de calitatea diferită a garanțiilor deținute de respectivii creditori. Prin urmare, având în vedere cele de mai sus, se concluzionează că beneficiarul nu a obținut un avantaj în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE în urma procedurii de restructurare sub control judiciar. Îndoielile exprimate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii sunt eliminate, iar măsurile descrise la considerentele 31-43 nu constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(198)

În general, Comisia consideră că municipiul Mikkeli nu a fost tratat mai puțin favorabil decât creditorii privați în cursul procedurii de restructurare sub control judiciar. Dacă apar diferențe în comparație cu ceilalți creditori, acestea sunt justificate de calitatea diferită a garanțiilor deținute de respectivii creditori. Prin urmare, având în vedere cele de mai sus, se concluzionează că beneficiarul nu a obținut un avantaj în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE în urma procedurii de restructurare sub control judiciar. Îndoielile exprimate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii sunt eliminate, iar măsurile descrise la considerentele 31-43 nu constituie ajutor de stat.

7.3.5.   Achiziționarea de acțiuni (măsura nr. 7)

| (199) | În primul rând, Comisia observă că achiziționarea de acțiuni nu a făcut parte din procedura de restructurare sub control judiciar. |
| --- | --- |

(199)

În primul rând, Comisia observă că achiziționarea de acțiuni nu a făcut parte din procedura de restructurare sub control judiciar.

| (200) | Autoritățile finlandeze susțin că municipiul Mikkeli a acționat în conformitate cu principiul investitorului în economia de piață atunci când a achiziționat acțiunile. Mai întâi, urmând raționamentele din cauza BP Chemicals (a se vedea considerentele 189-191), trebuie să se stabilească dacă principiul investitorului în economia de piață poate fi aplicat în cazul măsurii nr. 7, având în vedere că municipiul Mikkeli a acordat și anterior măsuri de ajutor în favoarea Karjaportti. În acest context, Comisia observă că măsurile nr. 4 și 5 au fost adoptate înainte de începerea procedurii de restructurare sub control judiciar, în timp ce achiziționarea acțiunilor a avut loc ulterior. În plus, în timp ce scopul măsurilor nr. 4 și 5 era de a permite beneficiarului să aibă în continuare acces la lichidități, după începerea procedurii de restructurare sub control judiciar a devenit clar că această nevoie urma să fie abordată în cadrul respectivei proceduri. Prin urmare, se consideră că măsura nr. 7 poate fi separată de măsurile nr. 4 și 5 și că, teoretic, principiul investitorului în economia de piață se aplică măsurii nr. 7. |
| --- | --- |

(200)

Autoritățile finlandeze susțin că municipiul Mikkeli a acționat în conformitate cu principiul investitorului în economia de piață atunci când a achiziționat acțiunile. Mai întâi, urmând raționamentele din cauza BP Chemicals (a se vedea considerentele 189-191), trebuie să se stabilească dacă principiul investitorului în economia de piață poate fi aplicat în cazul măsurii nr. 7, având în vedere că municipiul Mikkeli a acordat și anterior măsuri de ajutor în favoarea Karjaportti. În acest context, Comisia observă că măsurile nr. 4 și 5 au fost adoptate înainte de începerea procedurii de restructurare sub control judiciar, în timp ce achiziționarea acțiunilor a avut loc ulterior. În plus, în timp ce scopul măsurilor nr. 4 și 5 era de a permite beneficiarului să aibă în continuare acces la lichidități, după începerea procedurii de restructurare sub control judiciar a devenit clar că această nevoie urma să fie abordată în cadrul respectivei proceduri. Prin urmare, se consideră că măsura nr. 7 poate fi separată de măsurile nr. 4 și 5 și că, teoretic, principiul investitorului în economia de piață se aplică măsurii nr. 7.

| (201) | Astfel cum se arată la considerentul 156, principiul investitorului în economia de piață se aplică achiziției de terenuri sau de alte active de către stat. Autoritățile finlandeze au prezentat o evaluare a acțiunilor efectuată de [...] (55), o agenție de administrare imobiliară din Helsinki. Această evaluare, din data de 29 martie 2005, estima valoarea acțiunilor în cadrul societății imobiliare ca fiind între 1 și 1,1 milioane EUR. Evaluarea lua în considerare valoarea proprietății deținute de societate. Această valoare a fost estimată prin două metode: valoarea de capital la prețul de piață al închirierii (conform statisticilor locative efectuate de biroul de statistică din Finlanda) și valoarea de revânzare (pe baza prețurilor solicitate). |
| --- | --- |

(201)

Astfel cum se arată la considerentul 156, principiul investitorului în economia de piață se aplică achiziției de terenuri sau de alte active de către stat. Autoritățile finlandeze au prezentat o evaluare a acțiunilor efectuată de [...] (55), o agenție de administrare imobiliară din Helsinki. Această evaluare, din data de 29 martie 2005, estima valoarea acțiunilor în cadrul societății imobiliare ca fiind între 1 și 1,1 milioane EUR. Evaluarea lua în considerare valoarea proprietății deținute de societate. Această valoare a fost estimată prin două metode: valoarea de capital la prețul de piață al închirierii (conform statisticilor locative efectuate de biroul de statistică din Finlanda) și valoarea de revânzare (pe baza prețurilor solicitate).

| (202) | În momentul vânzării acțiunilor, proprietatea era închiriată la un preț sub nivelul pieței. Conform evaluării, prețul de piață al închirierii urma să fie atins în doi ani, în condițiile creșterii cu valoarea maximă a chiriei anuale. Astfel, valoarea proprietății a fost ajustată la momentul achiziției, iar municipiul Mikkeli a achiziționat acțiunile la prețul de 860 000 EUR. |
| --- | --- |

(202)

În momentul vânzării acțiunilor, proprietatea era închiriată la un preț sub nivelul pieței. Conform evaluării, prețul de piață al închirierii urma să fie atins în doi ani, în condițiile creșterii cu valoarea maximă a chiriei anuale. Astfel, valoarea proprietății a fost ajustată la momentul achiziției, iar municipiul Mikkeli a achiziționat acțiunile la prețul de 860 000 EUR.

| (203) | Evaluarea a fost efectuată de un expert independent. Metodologia utilizată, astfel cum a fost descrisă mai sus, a constat în verificarea mai întâi a valorii de capital la prețul de piață al închirierii, apoi a prețului de revânzare. Ambele valori se bazau pe date de piață și au fost utilizate pentru a stabili valoarea acțiunilor, care a fost ajustată apoi în funcție de prețul de piață al chiriilor din momentul achiziției. Această metodologie este considerată plauzibilă. Comisia concluzionează că acțiunile la Kiinteistö Oy Suksimäki au fost achiziționate la prețul pieței, iar măsura nu a conferit un avantaj în favoarea Karjaportti. |
| --- | --- |

(203)

Evaluarea a fost efectuată de un expert independent. Metodologia utilizată, astfel cum a fost descrisă mai sus, a constat în verificarea mai întâi a valorii de capital la prețul de piață al închirierii, apoi a prețului de revânzare. Ambele valori se bazau pe date de piață și au fost utilizate pentru a stabili valoarea acțiunilor, care a fost ajustată apoi în funcție de prețul de piață al chiriilor din momentul achiziției. Această metodologie este considerată plauzibilă. Comisia concluzionează că acțiunile la Kiinteistö Oy Suksimäki au fost achiziționate la prețul pieței, iar măsura nu a conferit un avantaj în favoarea Karjaportti.

| (204) | Având în vedere cele de mai sus, îndoielile semnalate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii au fost eliminate și se concluzionează că măsura nu conține ajutor de stat. |
| --- | --- |

(204)

Având în vedere cele de mai sus, îndoielile semnalate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii au fost eliminate și se concluzionează că măsura nu conține ajutor de stat.

7.3.6.   Conversia dobânzilor neachitate în împrumuturi (măsura nr. 8)

| (205) | Autoritățile finlandeze susțin că transformarea dobânzilor neachitate în împrumuturi este o măsură tipică în cadrul procedurilor de restructurare sub control judiciar. Este adevărat că o astfel de măsură poate fi considerată inerentă unei proceduri de restructurare sub control judiciar. În cazul de față, conversia dobânzilor neachitate în împrumuturi în anul 2005 era, în principiu, prevăzută deja în programul de restructurare pentru toți creditorii având creanțe garantate mari ([doi creditori privați] și Finnvera). Prin urmare, Comisia nu consideră că transformarea dobânzilor neachitate într-un împrumut reprezintă ajutor de stat. Totuși, trebuie să se verifice dacă dobânda pe care municipiul Mikkeli a oferit-o Karjaportti reprezintă un avantaj pentru această întreprindere. |
| --- | --- |

(205)

Autoritățile finlandeze susțin că transformarea dobânzilor neachitate în împrumuturi este o măsură tipică în cadrul procedurilor de restructurare sub control judiciar. Este adevărat că o astfel de măsură poate fi considerată inerentă unei proceduri de restructurare sub control judiciar. În cazul de față, conversia dobânzilor neachitate în împrumuturi în anul 2005 era, în principiu, prevăzută deja în programul de restructurare pentru toți creditorii având creanțe garantate mari ([doi creditori privați] și Finnvera). Prin urmare, Comisia nu consideră că transformarea dobânzilor neachitate într-un împrumut reprezintă ajutor de stat. Totuși, trebuie să se verifice dacă dobânda pe care municipiul Mikkeli a oferit-o Karjaportti reprezintă un avantaj pentru această întreprindere.

| (206) | În acest context, autoritățile finlandeze consideră că municipiul Mikkeli a acționat în conformitate cu principiul investitorului privat în economia de piață, deoarece creditorii privați au convertit dobânzile neachitate în împrumuturi împreună cu municipiul Mikkeli. Mai întâi, la fel ca în cazul procedurii de restructurare sub control judiciar, se consideră că, teoretic, principiul investitorului privat în economia de piață poate fi aplicat măsurii nr. 8, întrucât aceasta poate fi separată de măsurile nr. 4 și 5 (a se vedea considerentele 189-191). După ce a aplicat principiul investitorului privat în economia de piață în cazul de față, Comisia observă următoarele: deși este adevărat că atât municipiul Mikkeli, cât și [creditorii privați] au participat la conversie, marja dobânzii aplicate pentru împrumuturi nu a fost similară. În realitate, [un creditor privat] a solicitat o dobândă EURIBOR 3 luni plus 1,5 %, iar [celălalt creditor privat], EURIBOR 3 luni plus 2 %, în timp ce municipiul Mikkeli a solicitat doar EURIBOR 3 luni plus 0,3 %. Astfel, dobânda aplicată de municipiul Mikkeli pentru împrumut este cu 1,2 % mai mică decât dobânda aplicată de [un creditor privat] și cu 1,7 % mai mică decât dobânda aplicată de [alt creditor privat]. Prin urmare, argumentul potrivit căruia municipiul Mikkeli a acționat în aceeași manieră cu creditorii privați poate fi respins. Având în vedere diferența dintre dobânzi, se poate exclude, de asemenea, afirmația că municipiul Mikkeli a încasat un comision de împrumut la valoarea pieței. În consecință, împrumutul rezultat din convertirea dobânzilor neachitate de către municipiul Mikkeli conferă un avantaj în favoarea Karjaportti. |
| --- | --- |

(206)

În acest context, autoritățile finlandeze consideră că municipiul Mikkeli a acționat în conformitate cu principiul investitorului privat în economia de piață, deoarece creditorii privați au convertit dobânzile neachitate în împrumuturi împreună cu municipiul Mikkeli. Mai întâi, la fel ca în cazul procedurii de restructurare sub control judiciar, se consideră că, teoretic, principiul investitorului privat în economia de piață poate fi aplicat măsurii nr. 8, întrucât aceasta poate fi separată de măsurile nr. 4 și 5 (a se vedea considerentele 189-191). După ce a aplicat principiul investitorului privat în economia de piață în cazul de față, Comisia observă următoarele: deși este adevărat că atât municipiul Mikkeli, cât și [creditorii privați] au participat la conversie, marja dobânzii aplicate pentru împrumuturi nu a fost similară. În realitate, [un creditor privat] a solicitat o dobândă EURIBOR 3 luni plus 1,5 %, iar [celălalt creditor privat], EURIBOR 3 luni plus 2 %, în timp ce municipiul Mikkeli a solicitat doar EURIBOR 3 luni plus 0,3 %. Astfel, dobânda aplicată de municipiul Mikkeli pentru împrumut este cu 1,2 % mai mică decât dobânda aplicată de [un creditor privat] și cu 1,7 % mai mică decât dobânda aplicată de [alt creditor privat]. Prin urmare, argumentul potrivit căruia municipiul Mikkeli a acționat în aceeași manieră cu creditorii privați poate fi respins. Având în vedere diferența dintre dobânzi, se poate exclude, de asemenea, afirmația că municipiul Mikkeli a încasat un comision de împrumut la valoarea pieței. În consecință, împrumutul rezultat din convertirea dobânzilor neachitate de către municipiul Mikkeli conferă un avantaj în favoarea Karjaportti.

| (207) | În plus, măsura nr. 8 îndeplinește toate condițiile pentru a fi considerată ajutor de stat. Astfel cum s-a explicat în detaliu la considerentele 133, 140 și 141, împrumutul constă în resurse de stat și este imputabil statului, este selectiv, denaturează concurența și afectează relațiile comerciale între statele membre. |
| --- | --- |

(207)

În plus, măsura nr. 8 îndeplinește toate condițiile pentru a fi considerată ajutor de stat. Astfel cum s-a explicat în detaliu la considerentele 133, 140 și 141, împrumutul constă în resurse de stat și este imputabil statului, este selectiv, denaturează concurența și afectează relațiile comerciale între statele membre.

| (208) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că măsura nr. 8 constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(208)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că măsura nr. 8 constituie ajutor de stat.

| (209) | Autoritățile finlandeze nu au prezentat argumente privind compatibilitatea măsurii nr. 8. Deoarece Karjaportti era în dificultate în momentul conversiei dobânzilor neachitate (a se vedea considerentele 123-129), Comisia evaluează mai întâi dacă măsura nr. 8 reprezintă ajutor de salvare și restructurare compatibil în sensul Orientărilor S&R. În momentul acordării se aplicau Orientările S&R din 2004 (56). |
| --- | --- |

(209)

Autoritățile finlandeze nu au prezentat argumente privind compatibilitatea măsurii nr. 8. Deoarece Karjaportti era în dificultate în momentul conversiei dobânzilor neachitate (a se vedea considerentele 123-129), Comisia evaluează mai întâi dacă măsura nr. 8 reprezintă ajutor de salvare și restructurare compatibil în sensul Orientărilor S&R. În momentul acordării se aplicau Orientările S&R din 2004 (56).

| (210) | Conform Orientărilor S&R din 2004, un ajutor de salvare trebuie să întrunească anumite condiții, care nu sunt îndeplinite integral de măsurile care fac obiectul analizei.






  (a) | Mai întâi, deși măsura constă în oferirea de lichidități sub formă de împrumut [punctul 25 litera (a) din Orientările S&R din 2004], dobânda aplicată nu este cel puțin comparabilă cu cea a împrumuturilor pentru întreprinderi fără dificultăți (rata de referință pentru Finlanda în decembrie 2005: 4,08 % plus 100 de puncte de bază; dobânda aplicată pentru împrumut era EURIBOR 3 luni + 0,3 %, ceea ce însemna 2,486 % plus 30 de puncte de bază la 19 decembrie 2005). |
| --- | --- | --- |

(210)

Conform Orientărilor S&R din 2004, un ajutor de salvare trebuie să întrunească anumite condiții, care nu sunt îndeplinite integral de măsurile care fac obiectul analizei.

(a)

Mai întâi, deși măsura constă în oferirea de lichidități sub formă de împrumut [punctul 25 litera (a) din Orientările S&R din 2004], dobânda aplicată nu este cel puțin comparabilă cu cea a împrumuturilor pentru întreprinderi fără dificultăți (rata de referință pentru Finlanda în decembrie 2005: 4,08 % plus 100 de puncte de bază; dobânda aplicată pentru împrumut era EURIBOR 3 luni + 0,3 %, ceea ce însemna 2,486 % plus 30 de puncte de bază la 19 decembrie 2005).

| (b) | În al doilea rând, autoritățile finlandeze nu au comunicat un plan de restructurare în termen de șase luni de la autorizarea ajutorului, iar durata măsurii nu a fost limitată la șase luni [punctul 25 litera (a) din Orientările S&R din 2004]. |
| --- | --- |

(b)

În al doilea rând, autoritățile finlandeze nu au comunicat un plan de restructurare în termen de șase luni de la autorizarea ajutorului, iar durata măsurii nu a fost limitată la șase luni [punctul 25 litera (a) din Orientările S&R din 2004].

| (c) | În al treilea rând, principiul „prima și ultima dată” [punctul 25 litera (e) din Orientările S&R din 2004] nu este respectat, deoarece întreprinderea a primit ajutor de stat incompatibil și ilegal și în alte momente când se afla în dificultate. |
| --- | --- |

(c)

În al treilea rând, principiul „prima și ultima dată” [punctul 25 litera (e) din Orientările S&R din 2004] nu este respectat, deoarece întreprinderea a primit ajutor de stat incompatibil și ilegal și în alte momente când se afla în dificultate.

| (211) | În plus, măsura nu îndeplinește nici toate condițiile privind ajutorul de restructurare stabilite de Orientările S&R 2004.






  (a) | Mai întâi, măsura nu este condiționată de punerea în aplicare a unui plan de restructurare (punctul 34 din Orientările S&R din 2004). Deși este adevărat că a fost întocmit un program de restructurare a Karjaportti în timpul procedurii de restructurare sub control judiciar, acesta nu îndeplinește cerințele punctului 35 din Orientările S&R 2004 (perioadă de 10 ani, nu s-a efectuat o analiză de sensibilitate, revenirea la viabilitate pe termen lung nu s-a produs într-o perioadă de timp rezonabilă). |
| --- | --- | --- |

(211)

În plus, măsura nu îndeplinește nici toate condițiile privind ajutorul de restructurare stabilite de Orientările S&R 2004.

(a)

Mai întâi, măsura nu este condiționată de punerea în aplicare a unui plan de restructurare (punctul 34 din Orientările S&R din 2004). Deși este adevărat că a fost întocmit un program de restructurare a Karjaportti în timpul procedurii de restructurare sub control judiciar, acesta nu îndeplinește cerințele punctului 35 din Orientările S&R 2004 (perioadă de 10 ani, nu s-a efectuat o analiză de sensibilitate, revenirea la viabilitate pe termen lung nu s-a produs într-o perioadă de timp rezonabilă).

| (b) | În al doilea rând, beneficiarii ajutorului trebuie să contribuie semnificativ la planul de restructurare prin resurse proprii (punctul 43 din Orientările S&R din 2004), iar în cazul măsurilor analizate nu există indicii privind existența unei contribuții a beneficiarului. |
| --- | --- |

(b)

În al doilea rând, beneficiarii ajutorului trebuie să contribuie semnificativ la planul de restructurare prin resurse proprii (punctul 43 din Orientările S&R din 2004), iar în cazul măsurilor analizate nu există indicii privind existența unei contribuții a beneficiarului.

| (c) | În al treilea rând, măsura nu îndeplinește principiul „prima și ultima dată”, deoarece întreprinderea a primit ajutor de stat incompatibil și ilegal și în alte momente când se afla în dificultate. |
| --- | --- |

(c)

În al treilea rând, măsura nu îndeplinește principiul „prima și ultima dată”, deoarece întreprinderea a primit ajutor de stat incompatibil și ilegal și în alte momente când se afla în dificultate.

| (212) | Prin urmare, Comisia consideră că măsura nu a fost acordată în conformitate cu Orientările S&R din 2004. |
| --- | --- |

(212)

Prin urmare, Comisia consideră că măsura nu a fost acordată în conformitate cu Orientările S&R din 2004.

| (213) | În continuare, trebuie să se stabilească dacă măsura nr. 8 poate fi compatibilă pe baza uneia din celelalte excepții prevăzute la articolul 107 alineatele(2) și (3) din TFUE. Comisia consideră că nu se întrunesc condițiile pentru niciuna dintre excepții, din aceleași motive descrise pentru măsurile nr. 4 și 5 (a se vedea considerentele 179-186). Prin urmare, Comisia concluzionează că măsura nr. 8 presupune ajutor de stat incompatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(213)

În continuare, trebuie să se stabilească dacă măsura nr. 8 poate fi compatibilă pe baza uneia din celelalte excepții prevăzute la articolul 107 alineatele(2) și (3) din TFUE. Comisia consideră că nu se întrunesc condițiile pentru niciuna dintre excepții, din aceleași motive descrise pentru măsurile nr. 4 și 5 (a se vedea considerentele 179-186). Prin urmare, Comisia concluzionează că măsura nr. 8 presupune ajutor de stat incompatibil cu piața internă.

7.3.7.   Ștergerea datoriilor în situațiile financiare din 2006 și 2008 (măsura nr. 9 și măsura nr. 10)

| (214) | Mai întâi, trebuie să se verifice dacă aceste ștergeri ale datoriilor sunt susceptibile să confere un avantaj în favoarea Karjaportti. Un astfel de avantaj ar putea fi conferit dacă municipiul Mikkeli ar renunța la colectarea creanțelor, mai precis dacă ar renunța la creanțele respective. |
| --- | --- |

(214)

Mai întâi, trebuie să se verifice dacă aceste ștergeri ale datoriilor sunt susceptibile să confere un avantaj în favoarea Karjaportti. Un astfel de avantaj ar putea fi conferit dacă municipiul Mikkeli ar renunța la colectarea creanțelor, mai precis dacă ar renunța la creanțele respective.

| (215) | Astfel cum s-a arătat la considerentul 105, autoritățile finlandeze au confirmat că ștergerea datoriilor reprezenta doar o măsură contabilă, fără niciun efect asupra relației juridice între creditor și debitor, ceea ce înseamnă că nu s-a renunțat la recuperarea acestora. Conform documentelor prezentate de autoritățile finlandeze, municipiul Mikkeli urmărește în continuare colectarea debitelor. |
| --- | --- |

(215)

Astfel cum s-a arătat la considerentul 105, autoritățile finlandeze au confirmat că ștergerea datoriilor reprezenta doar o măsură contabilă, fără niciun efect asupra relației juridice între creditor și debitor, ceea ce înseamnă că nu s-a renunțat la recuperarea acestora. Conform documentelor prezentate de autoritățile finlandeze, municipiul Mikkeli urmărește în continuare colectarea debitelor.

| (216) | În conformitate cu principiul prudenței conținut în bunele practici de contabilitate și cu Legea nr. 1336/1997 a contabilității, valoarea creanțelor introduse în bilanț nu poate depăși valoarea probabilă a acestora. Prin urmare, creanțele cu risc înalt de necolectare sunt înregistrate sub formă de cheltuieli în contul de profit și pierderi. |
| --- | --- |

(216)

În conformitate cu principiul prudenței conținut în bunele practici de contabilitate și cu Legea nr. 1336/1997 a contabilității, valoarea creanțelor introduse în bilanț nu poate depăși valoarea probabilă a acestora. Prin urmare, creanțele cu risc înalt de necolectare sunt înregistrate sub formă de cheltuieli în contul de profit și pierderi.

| (217) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că datoriile sunt șterse numai din înregistrările contabile ale municipiul Mikkeli, în conformitate cu standardele contabile, iar în cadrul procedurii de restructurare sub control judiciar se încearcă în continuarea recuperarea acestor creanțe. |
| --- | --- |

(217)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că datoriile sunt șterse numai din înregistrările contabile ale municipiul Mikkeli, în conformitate cu standardele contabile, iar în cadrul procedurii de restructurare sub control judiciar se încearcă în continuarea recuperarea acestor creanțe.

| (218) | Îndoielile semnalate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii au fost eliminate și se poate concluziona că măsurile nu au conferit un avantaj în favoarea Karjaportti. Prin urmare, măsurile nr. 9 și 10 nu conțin ajutor de stat. |
| --- | --- |

(218)

Îndoielile semnalate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii au fost eliminate și se poate concluziona că măsurile nu au conferit un avantaj în favoarea Karjaportti. Prin urmare, măsurile nr. 9 și 10 nu conțin ajutor de stat.

7.3.8.   Reeșalonarea datoriilor după 2009 (măsura nr. 12)

| (219) | Argumentul autorităților finlandeze potrivit căruia măsura este inerentă procedurilor de restructurare sub control judiciar și că nu presupune ajutor de stat poate fi respins. Mai întâi, reeșalonarea datoriilor din 2009 nu a fost prevăzută în programul inițial de restructurare; în al doilea rând, faptul că un astfel de ajutor de restructurare este oferit în conformitate cu legislația națională nu este suficient pentru a exclude ajutorul de stat (57). |
| --- | --- |

(219)

Argumentul autorităților finlandeze potrivit căruia măsura este inerentă procedurilor de restructurare sub control judiciar și că nu presupune ajutor de stat poate fi respins. Mai întâi, reeșalonarea datoriilor din 2009 nu a fost prevăzută în programul inițial de restructurare; în al doilea rând, faptul că un astfel de ajutor de restructurare este oferit în conformitate cu legislația națională nu este suficient pentru a exclude ajutorul de stat (57).

| (220) | În principiu, și măsurile de reducere a costurilor care în mod normal sunt incluse în bugetul unei întreprinderi pot fi considerate ajutor de stat. În ceea ce privește reeșalonarea datoriilor, Comisia evaluează acest comportament prin aplicarea testului creditorului privat (58). În această situație, statul este considerat mai degrabă un creditor public, care, asemenea unui creditor privat, încearcă să recupereze sume ce îi sunt datorate și care încheie în acest scop acorduri cu debitorul, în temeiul cărora datoriile acumulate vor fi eșalonate sau fracționate în vederea facilitării rambursării (59). Dacă suma datorată poate fi rambursată creditorului public în condiții mai avantajoase decât cele permise de un creditor privat, aceasta reprezintă tratament favorabil în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Comisa ia notă de argumentul autorităților finlandeze conform căruia reeșalonarea nu a fost aplicată, aceasta fiind oprită de către instanța administrativă din Kuopio (Kuopion Hallinto-Oikeus). Cu toate acestea, după cum declară autoritățile finlandeze, calendarul de rambursare a datoriei a fost totuși prelungit, cu efectul amânării plăților scadente. În acest context, Comisia observă că sumele și perioada de rambursare diferă între planul de reeșalonare și planul notificat. În practică, suma reeșalonată de municipiul Mikkeli este mai mică decât suma notificată inițial, iar reeșalonarea a fost acordată pentru perioade mai scurte decât cele notificate inițial. Prin urmare, se consideră că măsura notificată a fost pusă în aplicare cu modificări. Indiferent de aceste modificări, Comisia observă că niciun creditor privat nu ar fi acceptat o reeșalonare a datoriilor sub orice formă din motivele indicate la prezentul considerent. |
| --- | --- |

(220)

În principiu, și măsurile de reducere a costurilor care în mod normal sunt incluse în bugetul unei întreprinderi pot fi considerate ajutor de stat. În ceea ce privește reeșalonarea datoriilor, Comisia evaluează acest comportament prin aplicarea testului creditorului privat (58). În această situație, statul este considerat mai degrabă un creditor public, care, asemenea unui creditor privat, încearcă să recupereze sume ce îi sunt datorate și care încheie în acest scop acorduri cu debitorul, în temeiul cărora datoriile acumulate vor fi eșalonate sau fracționate în vederea facilitării rambursării (59). Dacă suma datorată poate fi rambursată creditorului public în condiții mai avantajoase decât cele permise de un creditor privat, aceasta reprezintă tratament favorabil în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Comisa ia notă de argumentul autorităților finlandeze conform căruia reeșalonarea nu a fost aplicată, aceasta fiind oprită de către instanța administrativă din Kuopio (Kuopion Hallinto-Oikeus). Cu toate acestea, după cum declară autoritățile finlandeze, calendarul de rambursare a datoriei a fost totuși prelungit, cu efectul amânării plăților scadente. În acest context, Comisia observă că sumele și perioada de rambursare diferă între planul de reeșalonare și planul notificat. În practică, suma reeșalonată de municipiul Mikkeli este mai mică decât suma notificată inițial, iar reeșalonarea a fost acordată pentru perioade mai scurte decât cele notificate inițial. Prin urmare, se consideră că măsura notificată a fost pusă în aplicare cu modificări. Indiferent de aceste modificări, Comisia observă că niciun creditor privat nu ar fi acceptat o reeșalonare a datoriilor sub orice formă din motivele indicate la prezentul considerent.

| (221) | În mod normal, un creditor privat își va recupera creanțele dacă a încheiat acorduri de reeșalonare a datoriilor pe care debitorul nu le-a respectat (60). Municipiul Mikkeli, în schimb, a acceptat o nouă reeșalonare a datoriilor după ce Karjaportti nu a respectat condițiile de reeșalonare convenite în timpul procedurii de restructurare sub control judiciar. În plus, nu există motive speciale pentru neexecutare, cum ar fi oferirea de garanții de valoare mai mare pentru municipiul Mikkeli. În ultimul rând, în ceea ce privește perspectivele de profitabilitate și viabilitate ale întreprinderii, Comisia consideră că situația financiară a societății nu oferea niciun motiv pentru a considera că investițiile vor atinge un nivel de profitabilitate acceptabil într-o perioadă rezonabilă de timp. În momentul acordării, Karjaportti se afla în procedură de faliment și, mai mult, începând din 2004 s-a aflat în procedură de restructurare sub control judiciar. Prin urmare, Comisia observă că un eventual creditor privat, aflat în aceeași situație ca municipiul Mikkeli, nu ar fi acceptat o nouă reeșalonare a datoriilor. |
| --- | --- |

(221)

În mod normal, un creditor privat își va recupera creanțele dacă a încheiat acorduri de reeșalonare a datoriilor pe care debitorul nu le-a respectat (60). Municipiul Mikkeli, în schimb, a acceptat o nouă reeșalonare a datoriilor după ce Karjaportti nu a respectat condițiile de reeșalonare convenite în timpul procedurii de restructurare sub control judiciar. În plus, nu există motive speciale pentru neexecutare, cum ar fi oferirea de garanții de valoare mai mare pentru municipiul Mikkeli. În ultimul rând, în ceea ce privește perspectivele de profitabilitate și viabilitate ale întreprinderii, Comisia consideră că situația financiară a societății nu oferea niciun motiv pentru a considera că investițiile vor atinge un nivel de profitabilitate acceptabil într-o perioadă rezonabilă de timp. În momentul acordării, Karjaportti se afla în procedură de faliment și, mai mult, începând din 2004 s-a aflat în procedură de restructurare sub control judiciar. Prin urmare, Comisia observă că un eventual creditor privat, aflat în aceeași situație ca municipiul Mikkeli, nu ar fi acceptat o nouă reeșalonare a datoriilor.

| (222) | În acest context, autoritățile finlandeze au declarat că municipiul Mikkeli a acționat în mod similar cu alți creditori ai Karjaportti. |
| --- | --- |

(222)

În acest context, autoritățile finlandeze au declarat că municipiul Mikkeli a acționat în mod similar cu alți creditori ai Karjaportti.

| (223) | În realitate, în ceea ce privește măsura notificată de reeșalonare a datoriilor, acordul creditorilor privați era, conform autorităților finlandeze, condiționat de acordul din partea municipiului Mikkeli. În al doilea rând, se pare că reeșalonarea datoriilor preconizată nu prevedea condiții similare pentru toți creditorii cu garanții. În timp ce municipiul Mikkeli ar fi amânat plata datoriilor neachitate până în 2011, creditorii privați ar fi primit totuși o tranșă în 2009. Prin urmare, argumentul prezentat de autoritățile finlandeze poate fi respins. |
| --- | --- |

(223)

În realitate, în ceea ce privește măsura notificată de reeșalonare a datoriilor, acordul creditorilor privați era, conform autorităților finlandeze, condiționat de acordul din partea municipiului Mikkeli. În al doilea rând, se pare că reeșalonarea datoriilor preconizată nu prevedea condiții similare pentru toți creditorii cu garanții. În timp ce municipiul Mikkeli ar fi amânat plata datoriilor neachitate până în 2011, creditorii privați ar fi primit totuși o tranșă în 2009. Prin urmare, argumentul prezentat de autoritățile finlandeze poate fi respins.

| (224) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că măsura nu trece testul creditorului privat și că oferă un avantaj în favoarea Karjaportti. |
| --- | --- |

(224)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că măsura nu trece testul creditorului privat și că oferă un avantaj în favoarea Karjaportti.

| (225) | În ceea ce privește celelalte condiții privind existența ajutorului de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, Comisia observă că reeșalonarea a fost acceptată de municipiul Mikkeli și, în consecință, constă în resurse de stat și este imputabilă statului. În plus, măsura poate fi considerată selectivă. În final, măsura denaturează concurența și afectează schimburile comerciale între statele membre, după cum se arată în detaliu la considerentele 133, 140 și 141. |
| --- | --- |

(225)

În ceea ce privește celelalte condiții privind existența ajutorului de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, Comisia observă că reeșalonarea a fost acceptată de municipiul Mikkeli și, în consecință, constă în resurse de stat și este imputabilă statului. În plus, măsura poate fi considerată selectivă. În final, măsura denaturează concurența și afectează schimburile comerciale între statele membre, după cum se arată în detaliu la considerentele 133, 140 și 141.

| (226) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că măsura constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(226)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că măsura constituie ajutor de stat.

| (227) | Principalul argument al autorităților finlandeze a fost faptul că măsura nu conținea ajutor de stat, totuși, Finlanda a notificat măsura nr. 12 ca ajutor de salvare (a se vedea considerentul 1). În realitate, atunci când municipiul Mikkeli a acceptat reeșalonarea datoriilor, Karjaportti se afla în dificultate în sensul punctului 10 litera (c) din Orientările S&R din 2004 (a se vedea considerentele 123-129). Prin urmare, compatibilitatea măsurii în cauză trebuie să fie evaluată pe baza Orientărilor S&R din 2004. |
| --- | --- |

(227)

Principalul argument al autorităților finlandeze a fost faptul că măsura nu conținea ajutor de stat, totuși, Finlanda a notificat măsura nr. 12 ca ajutor de salvare (a se vedea considerentul 1). În realitate, atunci când municipiul Mikkeli a acceptat reeșalonarea datoriilor, Karjaportti se afla în dificultate în sensul punctului 10 litera (c) din Orientările S&R din 2004 (a se vedea considerentele 123-129). Prin urmare, compatibilitatea măsurii în cauză trebuie să fie evaluată pe baza Orientărilor S&R din 2004.

| (228) | În conformitate cu Orientările S&R din 2004, un ajutor de salvare trebuie să întrunească anumite condiții, care nu sunt îndeplinite integral de măsurile care fac obiectul analizei.






  (a) | În primul rând, măsura nu constă în oferirea de lichidități sub formă de garanții pentru împrumuturi sau împrumuturi [punctul 25 litera (a) din Orientările S&R din 2004], ci în amânarea plăților. |
| --- | --- | --- |

(228)

În conformitate cu Orientările S&R din 2004, un ajutor de salvare trebuie să întrunească anumite condiții, care nu sunt îndeplinite integral de măsurile care fac obiectul analizei.

(a)

În primul rând, măsura nu constă în oferirea de lichidități sub formă de garanții pentru împrumuturi sau împrumuturi [punctul 25 litera (a) din Orientările S&R din 2004], ci în amânarea plăților.

| (b) | În al doilea rând, autoritățile finlandeze nu au comunicat un plan de restructurare în termen de șase luni de la autorizarea ajutorului, iar durata măsurii nu a fost limitată la șase luni [punctul 25 litera (a) din Orientările S&R din 2004]. |
| --- | --- |

(b)

În al doilea rând, autoritățile finlandeze nu au comunicat un plan de restructurare în termen de șase luni de la autorizarea ajutorului, iar durata măsurii nu a fost limitată la șase luni [punctul 25 litera (a) din Orientările S&R din 2004].

| (c) | În al treilea rând, principiul „prima și ultima dată” [punctul 25 litera (e) din Orientările S&R din 2004] nu este respectat, deoarece întreprinderea a primit ajutor de stat incompatibil și ilegal și în alte momente în care se afla în dificultate. |
| --- | --- |

(c)

În al treilea rând, principiul „prima și ultima dată” [punctul 25 litera (e) din Orientările S&R din 2004] nu este respectat, deoarece întreprinderea a primit ajutor de stat incompatibil și ilegal și în alte momente în care se afla în dificultate.

| (229) | În plus, măsura nu îndeplinește toate condițiile privind ajutorul de restructurare prevăzute în Orientările S&R din 2004.






  (a) | În primul rând, măsura nu este condiționată de punerea în aplicare a unui plan de restructurare (punctul 34 din Orientările S&R din 2004). Se observă că nu a fost întocmit niciun plan de restructurare în sensul punctului 35 din Orientările S&R din 2004. |
| --- | --- | --- |

(229)

În plus, măsura nu îndeplinește toate condițiile privind ajutorul de restructurare prevăzute în Orientările S&R din 2004.

(a)

În primul rând, măsura nu este condiționată de punerea în aplicare a unui plan de restructurare (punctul 34 din Orientările S&R din 2004). Se observă că nu a fost întocmit niciun plan de restructurare în sensul punctului 35 din Orientările S&R din 2004.

| (b) | În al doilea rând, beneficiarii ajutorului trebuie să contribuie semnificativ la planul de restructurare prin resurse proprii (punctul 43 din Orientările S&R din 2004), iar în cazul măsurilor analizate nu există indicii privind existența unei contribuții proprii a beneficiarului. |
| --- | --- |

(b)

În al doilea rând, beneficiarii ajutorului trebuie să contribuie semnificativ la planul de restructurare prin resurse proprii (punctul 43 din Orientările S&R din 2004), iar în cazul măsurilor analizate nu există indicii privind existența unei contribuții proprii a beneficiarului.

| (c) | În al treilea rând, pentru a evita denaturarea nedorită a concurenței, este necesară adoptarea de măsuri compensatorii (punctul 38 din Orientările S&R din 2004). Nu au fost prevăzute astfel de măsuri. |
| --- | --- |

(c)

În al treilea rând, pentru a evita denaturarea nedorită a concurenței, este necesară adoptarea de măsuri compensatorii (punctul 38 din Orientările S&R din 2004). Nu au fost prevăzute astfel de măsuri.

| (d) | În al patrulea rând, măsura nu respectă principiul „prima și ultima dată”, deoarece întreprinderea a primit ajutor de stat incompatibil și ilegal și în alte momente când se afla în dificultate. |
| --- | --- |

(d)

În al patrulea rând, măsura nu respectă principiul „prima și ultima dată”, deoarece întreprinderea a primit ajutor de stat incompatibil și ilegal și în alte momente când se afla în dificultate.

| (230) | Prin urmare, Comisia consideră că măsura nu a fost acordată în conformitate cu Orientările S&R din 2004. |
| --- | --- |

(230)

Prin urmare, Comisia consideră că măsura nu a fost acordată în conformitate cu Orientările S&R din 2004.

| (231) | În continuare, trebuie să se stabilească dacă măsura nr. 12 poate fi compatibilă pe baza uneia dintre celelalte excepții prevăzute la articolul 107 alineatele (2) și (3) din TFUE. |
| --- | --- |

(231)

În continuare, trebuie să se stabilească dacă măsura nr. 12 poate fi compatibilă pe baza uneia dintre celelalte excepții prevăzute la articolul 107 alineatele (2) și (3) din TFUE.

| (232) | Excepțiile prevăzute la articolul 107 alineatul (2) din TFUE nu se aplică în cazul de față, deoarece măsura în cauză nu are caracter social, nu a fost acordată în favoarea unor consumatori individuali, nu are rolul de a repara pagube provocate de calamități naturale sau alte evenimente extraordinare și nu este destinată economiei anumitor regiuni ale Republicii Federale Germania afectate de divizarea acestei țări. |
| --- | --- |

(232)

Excepțiile prevăzute la articolul 107 alineatul (2) din TFUE nu se aplică în cazul de față, deoarece măsura în cauză nu are caracter social, nu a fost acordată în favoarea unor consumatori individuali, nu are rolul de a repara pagube provocate de calamități naturale sau alte evenimente extraordinare și nu este destinată economiei anumitor regiuni ale Republicii Federale Germania afectate de divizarea acestei țări.

| (233) | Alte excepții sunt prevăzute la articolul 107 alineatul (3) din TFUE. |
| --- | --- |

(233)

Alte excepții sunt prevăzute la articolul 107 alineatul (3) din TFUE.

| (234) | Articolul 107 alineatul (3) litera (a) prevede că „ajutoarele destinate să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut” pot fi declarate compatibile cu piața internă. În momentul acordării, Karjaportti era situată într-o astfel de regiune. |
| --- | --- |

(234)

Articolul 107 alineatul (3) litera (a) prevede că „ajutoarele destinate să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut” pot fi declarate compatibile cu piața internă. În momentul acordării, Karjaportti era situată într-o astfel de regiune.

| (235) | Compatibilitatea ajutorului de stat în favoarea regiunilor asistate este reglementată de Orientările privind ajutoarele regionale din 1998. Conform acestor orientări, întreprinderile în dificultate nu sunt eligibile pentru acordarea de ajutor regional. Prin urmare, Comisia concluzionează că ajutorul nu este eligibil pentru derogarea prevăzută la articolul 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE. |
| --- | --- |

(235)

Compatibilitatea ajutorului de stat în favoarea regiunilor asistate este reglementată de Orientările privind ajutoarele regionale din 1998. Conform acestor orientări, întreprinderile în dificultate nu sunt eligibile pentru acordarea de ajutor regional. Prin urmare, Comisia concluzionează că ajutorul nu este eligibil pentru derogarea prevăzută la articolul 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE.

| (236) | Articolul 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE prevede că „ajutoarele destinate să promoveze realizarea unui proiect important de interes european comun sau să remedieze perturbări grave ale economiei unui stat membru” pot fi declarate compatibile cu piața internă. Comisia observă că ajutorul în cauză nu are rolul de a promova realizarea unui proiect important de interes european comun și nici nu a identificat probe potrivit cărora ar fi destinat să remedieze perturbări grave ale economiei finlandeze. Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că ajutorul nu este eligibil pentru derogarea prevăzută la articolul 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE. |
| --- | --- |

(236)

Articolul 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE prevede că „ajutoarele destinate să promoveze realizarea unui proiect important de interes european comun sau să remedieze perturbări grave ale economiei unui stat membru” pot fi declarate compatibile cu piața internă. Comisia observă că ajutorul în cauză nu are rolul de a promova realizarea unui proiect important de interes european comun și nici nu a identificat probe potrivit cărora ar fi destinat să remedieze perturbări grave ale economiei finlandeze. Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că ajutorul nu este eligibil pentru derogarea prevăzută la articolul 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE.

| (237) | Articolul 107 alineatul (3) litera (d) din TFUE prevede că ajutoarele destinate să promoveze cultura și conservarea patrimoniului pot fi declarate compatibile cu piața comună, în cazul în care acestea nu modifică în mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale și de concurență în Uniune într-o măsură care contravine interesului comun. Este evident că acest articol nu se aplică în cazul de față. |
| --- | --- |

(237)

Articolul 107 alineatul (3) litera (d) din TFUE prevede că ajutoarele destinate să promoveze cultura și conservarea patrimoniului pot fi declarate compatibile cu piața comună, în cazul în care acestea nu modifică în mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale și de concurență în Uniune într-o măsură care contravine interesului comun. Este evident că acest articol nu se aplică în cazul de față.

| (238) | Articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE permite autorizarea ajutorului de stat destinat să faciliteze dezvoltarea anumitor activități sau a anumitor domenii economice, în cazul în care acestea nu modifică în mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun. Comisia a publicat mai multe orientări și comunicări prin care explică modul de aplicare a derogărilor prevăzute la acest articol. Cu toate acestea, Comisia consideră că, având în vedere natura și caracteristicile ajutorului, este evident că excepțiile stabilite de aceste orientări și comunicări nu se aplică în cazul de față. |
| --- | --- |

(238)

Articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE permite autorizarea ajutorului de stat destinat să faciliteze dezvoltarea anumitor activități sau a anumitor domenii economice, în cazul în care acestea nu modifică în mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun. Comisia a publicat mai multe orientări și comunicări prin care explică modul de aplicare a derogărilor prevăzute la acest articol. Cu toate acestea, Comisia consideră că, având în vedere natura și caracteristicile ajutorului, este evident că excepțiile stabilite de aceste orientări și comunicări nu se aplică în cazul de față.

| (239) | Având în vedere argumentele de mai sus, Comisia consideră că măsura nr. 12 conține ajutor de stat care nu este compatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(239)

Având în vedere argumentele de mai sus, Comisia consideră că măsura nr. 12 conține ajutor de stat care nu este compatibil cu piața internă.

7.4.   Măsurile acordate de Finnvera

| (240) | Ca observație preliminară, Comisia reamintește că, în contextul deciziei privind ajutorul de stat N 715/2006, autoritățile finlandeze au garantat că activitățile Finnvera vor fi limitate la administrarea schemelor de ajutor de stat. Pe această bază, Comisia a decis la 25 septembrie 2007 (data deciziei Comisiei) că exceptarea Finnvera de la plata impozitului pe profit nu constituie ajutor de stat. Măsurile nr. 13 și 17 au fost acordate anterior deciziei Comisiei în cazul N 715/2006. Măsura nr. 18 a fost acordată după adoptarea deciziei Comisiei în cazul N 715/2006. Prin urmare, în procedura de evaluare a măsurii nr. 18, Comisia trebuie să ia în considerare garanția oferită de autoritățile finlandeze în acest caz. |
| --- | --- |

(240)

Ca observație preliminară, Comisia reamintește că, în contextul deciziei privind ajutorul de stat N 715/2006, autoritățile finlandeze au garantat că activitățile Finnvera vor fi limitate la administrarea schemelor de ajutor de stat. Pe această bază, Comisia a decis la 25 septembrie 2007 (data deciziei Comisiei) că exceptarea Finnvera de la plata impozitului pe profit nu constituie ajutor de stat. Măsurile nr. 13 și 17 au fost acordate anterior deciziei Comisiei în cazul N 715/2006. Măsura nr. 18 a fost acordată după adoptarea deciziei Comisiei în cazul N 715/2006. Prin urmare, în procedura de evaluare a măsurii nr. 18, Comisia trebuie să ia în considerare garanția oferită de autoritățile finlandeze în acest caz.

7.4.1.   Garanția acordată la 17 martie 2004 (măsura nr. 13)

| (241) | Pentru a fi considerată ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, o măsură trebuie să fie acordată direct sau indirect din resurse de stat și trebuie să fie imputabilă statului. Autoritățile finlandeze nu au negat că măsurile adoptate de Finnvera constau în resurse de stat și sunt imputabile statului. Conform jurisprudenței, resursele unei întreprinderi sunt considerate resurse de stat atunci când statul este în măsură, prin exercitarea influenței sale dominante asupra întreprinderii respective, să influențeze utilizarea resurselor acesteia (61). Măsurile acordate de o instituție de creditare specializată, care, prin statutul său, poate fi considerată organism public, sunt în general imputabile statului (62). Tribunalul a explicat în detaliu conceptul de imputabilitate în cauza Stardust Marine (63). Acesta a prezentat următorii indicatori de stabilire a imputabilității: integrarea întreprinderii publice în structurile administrației publice; natura activităților acesteia și exercitarea acestora pe piață, în condiții normale de concurență cu operatori privați; statutul juridic al întreprinderii (dacă face obiectul dreptului public sau al dreptului societăților comerciale); intensitatea supravegherii exercitate de autoritățile publice asupra conducerii întreprinderii. În acest context, Comisia observă că acțiunile Finnvera fac obiectul dreptului administrativ, ceea ce indică o legătură strânsă cu administrația. Finnvera este o societate de creditare specializată deținută integral de stat, care beneficiază de o garanție de stat și care oferă în principal ajutoare de stat și finanțări dificil de obținut pe piață, cum ar fi credite de export. Astfel, deși activitățile sale se pot suprapune marginal cu cele ale băncilor comerciale, Finnvera nu își desfășoară activitatea în condiții de concurență obișnuite cu operatori privați. Finnvera este constituită conform dreptului obișnuit al societăților comerciale; în același timp, statul exercită un nivel ridicat de supraveghere: acesta selectează membrii Consiliului de supraveghere din grupurile parlamentare ale partidelor politice, în funcție de reprezentarea în Parlamentul finlandez. Majoritatea membrilor consiliului de administrație trebuie să fie aleși dintre candidații propuși de mai multe ministere (a se vedea considerentele 56 -57). Prin urmare, Comisia consideră că măsurile adoptate de Finnvera constau în resurse de stat și sunt imputabile statului. |
| --- | --- |

(241)

Pentru a fi considerată ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, o măsură trebuie să fie acordată direct sau indirect din resurse de stat și trebuie să fie imputabilă statului. Autoritățile finlandeze nu au negat că măsurile adoptate de Finnvera constau în resurse de stat și sunt imputabile statului. Conform jurisprudenței, resursele unei întreprinderi sunt considerate resurse de stat atunci când statul este în măsură, prin exercitarea influenței sale dominante asupra întreprinderii respective, să influențeze utilizarea resurselor acesteia (61). Măsurile acordate de o instituție de creditare specializată, care, prin statutul său, poate fi considerată organism public, sunt în general imputabile statului (62). Tribunalul a explicat în detaliu conceptul de imputabilitate în cauza Stardust Marine (63). Acesta a prezentat următorii indicatori de stabilire a imputabilității: integrarea întreprinderii publice în structurile administrației publice; natura activităților acesteia și exercitarea acestora pe piață, în condiții normale de concurență cu operatori privați; statutul juridic al întreprinderii (dacă face obiectul dreptului public sau al dreptului societăților comerciale); intensitatea supravegherii exercitate de autoritățile publice asupra conducerii întreprinderii. În acest context, Comisia observă că acțiunile Finnvera fac obiectul dreptului administrativ, ceea ce indică o legătură strânsă cu administrația. Finnvera este o societate de creditare specializată deținută integral de stat, care beneficiază de o garanție de stat și care oferă în principal ajutoare de stat și finanțări dificil de obținut pe piață, cum ar fi credite de export. Astfel, deși activitățile sale se pot suprapune marginal cu cele ale băncilor comerciale, Finnvera nu își desfășoară activitatea în condiții de concurență obișnuite cu operatori privați. Finnvera este constituită conform dreptului obișnuit al societăților comerciale; în același timp, statul exercită un nivel ridicat de supraveghere: acesta selectează membrii Consiliului de supraveghere din grupurile parlamentare ale partidelor politice, în funcție de reprezentarea în Parlamentul finlandez. Majoritatea membrilor consiliului de administrație trebuie să fie aleși dintre candidații propuși de mai multe ministere (a se vedea considerentele 56 -57). Prin urmare, Comisia consideră că măsurile adoptate de Finnvera constau în resurse de stat și sunt imputabile statului.

| (242) | În ceea ce privește întrebarea dacă măsura nr. 13 oferă un avantaj în favoarea beneficiarului, măsurile nu au fost acordate împreună cu creditori privați și în aceleași condiții, contrar opiniei autorităților finlandeze. Deși este adevărat că [...] și [...] au acordat Karjaportti împrumuturi în 2004, Comisia nu are indicii că aceste bănci ar fi acordat și garanții. În plus, împrumuturile celor doi creditori privați au fost acordate de abia în vara 2004, după două luni de la acordarea măsurii nr. 13 de către Finnvera, ceea ce înseamnă că nu au acționat „împreună” cu Finnvera. Argumentul autorităților finlandeze potrivit căruia garanția a fost acordată în conformitate cu Comunicarea privind garanțiile din 2000 poate fi, de asemenea, respins. Mai întâi, după cum se arată mai sus, Comisia utilizează Comunicarea privind garanțiile din 2008 în procesul de evaluare a măsurii (a se vedea considerentul 134). Conform punctului 3.2 din Comunicarea privind garanțiile din 2008, existența unui ajutor de stat în cazul unei garanții individuale de stat poate fi exclusă atunci când debitorul nu este în dificultate financiară. Deoarece Comisia consideră că, în martie 2004, întreprinderea Karjaportti era în dificultate în sensul Orientărilor S&R din 1999 (a se vedea considerentele 123-128), aplicarea Comunicării privind garanțiile poate fi exclusă. Autoritățile finlandeze argumentează, de asemenea, că garanția a făcut obiectul unui comision ridicat. Având în vedere dificultățile financiare ale Karjaportti în momentul acordării garanției, comisionul de garantare aplicat de Finnvera nu este considerat un comision la valoarea de piață. În realitate, beneficiarul a avut costuri de finanțare totale de [5-8] % pentru împrumut și garanție, în timp ce rata de referință aplicabilă în momentul respectiv era de 4,43 %, la care ar fi trebuit adăugate cel puțin 400 de puncte de bază, având în vedere dificultățile financiare ale beneficiarului. Având în vedere cele de mai sus, se consideră că măsura conferă un avantaj în favoarea Karjaportti. |
| --- | --- |

(242)

În ceea ce privește întrebarea dacă măsura nr. 13 oferă un avantaj în favoarea beneficiarului, măsurile nu au fost acordate împreună cu creditori privați și în aceleași condiții, contrar opiniei autorităților finlandeze. Deși este adevărat că [...] și [...] au acordat Karjaportti împrumuturi în 2004, Comisia nu are indicii că aceste bănci ar fi acordat și garanții. În plus, împrumuturile celor doi creditori privați au fost acordate de abia în vara 2004, după două luni de la acordarea măsurii nr. 13 de către Finnvera, ceea ce înseamnă că nu au acționat „împreună” cu Finnvera. Argumentul autorităților finlandeze potrivit căruia garanția a fost acordată în conformitate cu Comunicarea privind garanțiile din 2000 poate fi, de asemenea, respins. Mai întâi, după cum se arată mai sus, Comisia utilizează Comunicarea privind garanțiile din 2008 în procesul de evaluare a măsurii (a se vedea considerentul 134). Conform punctului 3.2 din Comunicarea privind garanțiile din 2008, existența unui ajutor de stat în cazul unei garanții individuale de stat poate fi exclusă atunci când debitorul nu este în dificultate financiară. Deoarece Comisia consideră că, în martie 2004, întreprinderea Karjaportti era în dificultate în sensul Orientărilor S&R din 1999 (a se vedea considerentele 123-128), aplicarea Comunicării privind garanțiile poate fi exclusă. Autoritățile finlandeze argumentează, de asemenea, că garanția a făcut obiectul unui comision ridicat. Având în vedere dificultățile financiare ale Karjaportti în momentul acordării garanției, comisionul de garantare aplicat de Finnvera nu este considerat un comision la valoarea de piață. În realitate, beneficiarul a avut costuri de finanțare totale de [5-8] % pentru împrumut și garanție, în timp ce rata de referință aplicabilă în momentul respectiv era de 4,43 %, la care ar fi trebuit adăugate cel puțin 400 de puncte de bază, având în vedere dificultățile financiare ale beneficiarului. Având în vedere cele de mai sus, se consideră că măsura conferă un avantaj în favoarea Karjaportti.

| (243) | De asemenea, pentru a fi considerată ajutor de stat, o măsură trebuie să fie specifică sau selectivă prin faptul că favorizează anumite întreprinderi sau producția anumitor bunuri. Măsura nr. 13 a fost acordată în favoarea Karjaportti, o întreprindere specifică. Prin urmare, Comisia consideră că măsura constituie un avantaj selectiv în favoarea beneficiarului. |
| --- | --- |

(243)

De asemenea, pentru a fi considerată ajutor de stat, o măsură trebuie să fie specifică sau selectivă prin faptul că favorizează anumite întreprinderi sau producția anumitor bunuri. Măsura nr. 13 a fost acordată în favoarea Karjaportti, o întreprindere specifică. Prin urmare, Comisia consideră că măsura constituie un avantaj selectiv în favoarea beneficiarului.

| (244) | Pe lângă aceasta, Comisia trebuie să evalueze dacă măsura nr. 13 riscă să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale între statele membre. În acest context, autoritățile finlandeze argumentează că elementul de ajutor al garanției s-a situat sub pragul de minimis. Atunci când a fost acordată măsura nr. 13, se aplicau (64) prevederile Regulamentului (CE) nr. 69/2001 al Comisiei din 12 ianuarie 2001 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratatul CE ajutoarelor de minimis
   (65) („regulamentul de minimis din 2001”). Una dintre condițiile pentru aplicarea regulamentului de minimis din 2001 este că suma totală a ajutorului de minimis acordat unei întreprinderi nu trebuie să depășească 100 000 EUR într-o perioadă de trei ani. Garanția supusă evaluării avea o valoare de 91 000 EUR, ceea ce înseamnă că va respecta plafonul de 100 000 EUR chiar dacă toată suma ar trebui să fie considerată element de ajutor. Totuși, trebuie să se stabilească dacă măsura nr. 13 va fi evaluată împreună cu măsura nr. 4, o garanție acordată de municipiul Mikkeli în martie 2004, cu doar 9 zile înainte de măsura nr. 13 - garanția acordată de Finnvera. Deși cele două garanții au fost acordate de două entități diferite, pentru două împrumuturi separate cu perioade diferite, aceste două împrumuturi înlocuiau împrumutul unic acordat de Tapiola în 1992. Astfel, se poate considera că măsurile nr. 4 și 13 au fost acordate în același scop, de a permite conversia împrumutului furnizat de Tapiola în 1992 într-un împrumut nou. Având în vedere legătura strânsă între cele două măsuri, Comisia consideră că măsura nr. 4 și măsura nr. 13 trebuie considerate o singură măsură în scopul aplicării plafonului de 100 000 EUR prevăzut de regulamentul de minimis din 2001. Elementul de ajutor total al celor două măsuri depășește 100 000 EUR. Prin urmare, Comisia concluzionează că măsura nr. 13 nu se încadrează în domeniul de aplicare al regulamentului de minimis din 2001. |
| --- | --- |

(244)

Pe lângă aceasta, Comisia trebuie să evalueze dacă măsura nr. 13 riscă să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale între statele membre. În acest context, autoritățile finlandeze argumentează că elementul de ajutor al garanției s-a situat sub pragul de minimis. Atunci când a fost acordată măsura nr. 13, se aplicau (64) prevederile Regulamentului (CE) nr. 69/2001 al Comisiei din 12 ianuarie 2001 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratatul CE ajutoarelor de minimis
   (65) („regulamentul de minimis din 2001”). Una dintre condițiile pentru aplicarea regulamentului de minimis din 2001 este că suma totală a ajutorului de minimis acordat unei întreprinderi nu trebuie să depășească 100 000 EUR într-o perioadă de trei ani. Garanția supusă evaluării avea o valoare de 91 000 EUR, ceea ce înseamnă că va respecta plafonul de 100 000 EUR chiar dacă toată suma ar trebui să fie considerată element de ajutor. Totuși, trebuie să se stabilească dacă măsura nr. 13 va fi evaluată împreună cu măsura nr. 4, o garanție acordată de municipiul Mikkeli în martie 2004, cu doar 9 zile înainte de măsura nr. 13 - garanția acordată de Finnvera. Deși cele două garanții au fost acordate de două entități diferite, pentru două împrumuturi separate cu perioade diferite, aceste două împrumuturi înlocuiau împrumutul unic acordat de Tapiola în 1992. Astfel, se poate considera că măsurile nr. 4 și 13 au fost acordate în același scop, de a permite conversia împrumutului furnizat de Tapiola în 1992 într-un împrumut nou. Având în vedere legătura strânsă între cele două măsuri, Comisia consideră că măsura nr. 4 și măsura nr. 13 trebuie considerate o singură măsură în scopul aplicării plafonului de 100 000 EUR prevăzut de regulamentul de minimis din 2001. Elementul de ajutor total al celor două măsuri depășește 100 000 EUR. Prin urmare, Comisia concluzionează că măsura nr. 13 nu se încadrează în domeniul de aplicare al regulamentului de minimis din 2001.

| (245) | În sfârșit, autoritățile finlandeze susțin că măsura nr. 13 reprezintă o continuare a creanțelor deja existente și, prin urmare, expunerea Finnvera nu crește. Autoritățile finlandeze au prezentat un argument similar în ceea ce privește măsura nr. 4. Aplicând același raționament ca și în cazul măsurii nr. 4, Comisia nu consideră măsura nr. 13 ca fiind o simplă continuare a unei măsuri acordate anterior (a se vedea considerentele 164-165). |
| --- | --- |

(245)

În sfârșit, autoritățile finlandeze susțin că măsura nr. 13 reprezintă o continuare a creanțelor deja existente și, prin urmare, expunerea Finnvera nu crește. Autoritățile finlandeze au prezentat un argument similar în ceea ce privește măsura nr. 4. Aplicând același raționament ca și în cazul măsurii nr. 4, Comisia nu consideră măsura nr. 13 ca fiind o simplă continuare a unei măsuri acordate anterior (a se vedea considerentele 164-165).

| (246) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că măsura nr. 13 constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(246)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că măsura nr. 13 constituie ajutor de stat.

| (247) | Autoritățile finlandeze nu au prezentat argumente privind compatibilitatea măsurii nr. 13. Deoarece Karjaportti era în dificultate în momentul în care Finnvera a acordat garanția (a se vedea considerentele 123-128), Comisia evaluează mai întâi dacă această măsură reprezintă ajutor de salvare și restructurare compatibil în sensul Orientărilor S&R. În momentul acordării se aplicau Orientările S&R din 1999 (66). |
| --- | --- |

(247)

Autoritățile finlandeze nu au prezentat argumente privind compatibilitatea măsurii nr. 13. Deoarece Karjaportti era în dificultate în momentul în care Finnvera a acordat garanția (a se vedea considerentele 123-128), Comisia evaluează mai întâi dacă această măsură reprezintă ajutor de salvare și restructurare compatibil în sensul Orientărilor S&R. În momentul acordării se aplicau Orientările S&R din 1999 (66).

| (248) | Conform Orientărilor S&R din 1999, un ajutor de salvare trebuie să întrunească anumite condiții, care nu sunt îndeplinite integral de măsurile care fac obiectul analizei.






  (a) | Mai întâi, garanția nu acoperea un împrumut care urma să fie rambursat într-o perioadă de maximum 12 luni de la plata ultimei tranșe către întreprindere [punctul 23 litera (b) din Orientările S&R din 1999]. |
| --- | --- | --- |

(248)

Conform Orientărilor S&R din 1999, un ajutor de salvare trebuie să întrunească anumite condiții, care nu sunt îndeplinite integral de măsurile care fac obiectul analizei.

(a)

Mai întâi, garanția nu acoperea un împrumut care urma să fie rambursat într-o perioadă de maximum 12 luni de la plata ultimei tranșe către întreprindere [punctul 23 litera (b) din Orientările S&R din 1999].

| (b) | În al doilea rând, autoritățile finlandeze nu au furnizat informații potrivit cărora împrumutul era justificat din motive de grave dificultăți sociale și că nu avea efecte negative nedorite asupra altor state membre [punctul 23 litera (c) din Orientările S&R din 1999]. |
| --- | --- |

(b)

În al doilea rând, autoritățile finlandeze nu au furnizat informații potrivit cărora împrumutul era justificat din motive de grave dificultăți sociale și că nu avea efecte negative nedorite asupra altor state membre [punctul 23 litera (c) din Orientările S&R din 1999].

| (c) | În al treilea rând, garanția nu a fost rambursată în termen de șase luni, nici nu a fost întocmit un plan de restructurare în sensul Orientările S&R din 1999 [punctul 23 litera (d) din Orientările S&R din 1999]. |
| --- | --- |

(c)

În al treilea rând, garanția nu a fost rambursată în termen de șase luni, nici nu a fost întocmit un plan de restructurare în sensul Orientările S&R din 1999 [punctul 23 litera (d) din Orientările S&R din 1999].

| (d) | În ultimul rând, nu există indicii că garanția a fost limitată la suma necesară pentru menținerea activității întreprinderii în perioada pentru care a fost autorizat ajutorul [punctul 23 litera (e) din Orientările S&R din 1999]. |
| --- | --- |

(d)

În ultimul rând, nu există indicii că garanția a fost limitată la suma necesară pentru menținerea activității întreprinderii în perioada pentru care a fost autorizat ajutorul [punctul 23 litera (e) din Orientările S&R din 1999].

| (249) | Comisia consideră că măsura nr. 13 nu îndeplinește nici toate condițiile privind ajutorul de restructurare stabilite de Orientările S&R din 1999, din aceleași motive prezentate pentru măsurile nr. 4 și 5 de mai sus (a se vedea considerentele 177-178). Prin urmare, Comisia consideră că măsura nu a fost acordată în conformitate cu Orientările S&R din 1999. |
| --- | --- |

(249)

Comisia consideră că măsura nr. 13 nu îndeplinește nici toate condițiile privind ajutorul de restructurare stabilite de Orientările S&R din 1999, din aceleași motive prezentate pentru măsurile nr. 4 și 5 de mai sus (a se vedea considerentele 177-178). Prin urmare, Comisia consideră că măsura nu a fost acordată în conformitate cu Orientările S&R din 1999.

| (250) | În continuare, trebuie să se stabilească dacă măsura nr. 13 poate fi compatibilă pe baza uneia dintre celelalte excepții prevăzute la articolul 107 alineatele (2) și (3) din TFUE. Comisia consideră că niciuna dintre excepții nu este îndeplinită, din aceleași motive descrise pentru măsurile nr. 4 și 5 (a se vedea considerentele 179–186). Prin urmare, Comisia concluzionează că măsura nr. 13 presupune ajutor de stat incompatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(250)

În continuare, trebuie să se stabilească dacă măsura nr. 13 poate fi compatibilă pe baza uneia dintre celelalte excepții prevăzute la articolul 107 alineatele (2) și (3) din TFUE. Comisia consideră că niciuna dintre excepții nu este îndeplinită, din aceleași motive descrise pentru măsurile nr. 4 și 5 (a se vedea considerentele 179–186). Prin urmare, Comisia concluzionează că măsura nr. 13 presupune ajutor de stat incompatibil cu piața internă.

7.4.2.   Împrumutul acordat la 12 ianuarie 2006 (măsura nr. 14)

| (251) | Autoritățile finlandeze susțin că măsura a fost prevăzută în programul procedurii de restructurare sub control judiciar și că a fost adoptată de Finnvera împreună cu creditori privați. |
| --- | --- |

(251)

Autoritățile finlandeze susțin că măsura a fost prevăzută în programul procedurii de restructurare sub control judiciar și că a fost adoptată de Finnvera împreună cu creditori privați.

| (252) | Este adevărat că măsura a fost prevăzută deja în programul de restructurare atât pentru creditorii privați, cât și pentru creditorii publici ai Karjaportti. Conform documentelor prezentate de autoritățile finlandeze, conversia dobânzii a avut loc de fapt la sfârșitul anului 2005 și începutul anului 2006. Creditorii privați și-au convertit, de asemenea, dobânzile în împrumuturi. |
| --- | --- |

(252)

Este adevărat că măsura a fost prevăzută deja în programul de restructurare atât pentru creditorii privați, cât și pentru creditorii publici ai Karjaportti. Conform documentelor prezentate de autoritățile finlandeze, conversia dobânzii a avut loc de fapt la sfârșitul anului 2005 și începutul anului 2006. Creditorii privați și-au convertit, de asemenea, dobânzile în împrumuturi.

| (253) | Mai întâi, aplicând raționamentul din cauza BP Chemicals (considerentele 189-191), trebuie să se stabilească dacă principiul investitorului în economia de piață poate fi aplicat în cazul măsurii nr. 14. În acest context, Comisia observă că măsurile nr. 4, 5 și 13 au fost adoptate înainte de începerea procedurii de restructurare sub control judiciar, în timp ce măsura nr. 14 a fost adoptată în cursul acestei proceduri. Comisia consideră, din motivele indicate la considerentele 189-191, că măsura nr. 14 poate fi separată de măsurile nr. 4, 5 și 13. În plus, măsura nr. 14 a fost prevăzută chiar în programul de restructurare, care avea rolul de a reface viabilitatea întreprinderii. |
| --- | --- |

(253)

Mai întâi, aplicând raționamentul din cauza BP Chemicals (considerentele 189-191), trebuie să se stabilească dacă principiul investitorului în economia de piață poate fi aplicat în cazul măsurii nr. 14. În acest context, Comisia observă că măsurile nr. 4, 5 și 13 au fost adoptate înainte de începerea procedurii de restructurare sub control judiciar, în timp ce măsura nr. 14 a fost adoptată în cursul acestei proceduri. Comisia consideră, din motivele indicate la considerentele 189-191, că măsura nr. 14 poate fi separată de măsurile nr. 4, 5 și 13. În plus, măsura nr. 14 a fost prevăzută chiar în programul de restructurare, care avea rolul de a reface viabilitatea întreprinderii.

| (254) | În al doilea rând, în ceea ce privește aplicarea principiului investitorului privat în economia de piață în cazul acestei măsuri, Comisia consideră că împrumuturile acordate de creditorii privați [...] și [...] sunt comparabile cu împrumutul acordat de Finnvera. În calitate de creditori cu garanții care participă la procedura de restructurare sub control judiciar, toate societățile se află în aceeași situație. Deoarece aceste împrumuturi au fost acordate în condiții similare cu împrumutul oferit de Finnvera (aceeași perioadă de creditare, perioade de rambursare comparabile) și că Finnvera a solicitat o dobândă mai mare (EURIBOR 6 luni + 2 % era 4,643 % la 1 ianuarie 2006) decât dobânda primită de creditorii privați (la 1 ianuarie 2006, EURIBOR 3 luni + 1,5 % era 3,988 %; EURIBOR 3 luni + 2 % era 4,488 %), Comisia concluzionează că măsura nu a conferit un avantaj în favoarea Karjaportti. |
| --- | --- |

(254)

În al doilea rând, în ceea ce privește aplicarea principiului investitorului privat în economia de piață în cazul acestei măsuri, Comisia consideră că împrumuturile acordate de creditorii privați [...] și [...] sunt comparabile cu împrumutul acordat de Finnvera. În calitate de creditori cu garanții care participă la procedura de restructurare sub control judiciar, toate societățile se află în aceeași situație. Deoarece aceste împrumuturi au fost acordate în condiții similare cu împrumutul oferit de Finnvera (aceeași perioadă de creditare, perioade de rambursare comparabile) și că Finnvera a solicitat o dobândă mai mare (EURIBOR 6 luni + 2 % era 4,643 % la 1 ianuarie 2006) decât dobânda primită de creditorii privați (la 1 ianuarie 2006, EURIBOR 3 luni + 1,5 % era 3,988 %; EURIBOR 3 luni + 2 % era 4,488 %), Comisia concluzionează că măsura nu a conferit un avantaj în favoarea Karjaportti.

| (255) | Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează că măsura nu constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(255)

Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează că măsura nu constituie ajutor de stat.

7.4.3.   Contragaranția acordată la 14 septembrie 2006 (măsura nr. 15)

| (256) | Mai întâi, Comisia consideră că beneficiarul măsurii este Karjaportti, chiar dacă contragaranția a fost acordată [...]. Comisionul redus încasat de [...] de la Karjaportti demonstrează că [...] a acordat garanția doar ca urmare a garanției oferite de Finnvera. Într-adevăr, prima de garantare pentru contragaranția oferită în favoarea Finnvera a fost plătită de Karjaportti, nu de către [...]. |
| --- | --- |

(256)

Mai întâi, Comisia consideră că beneficiarul măsurii este Karjaportti, chiar dacă contragaranția a fost acordată [...]. Comisionul redus încasat de [...] de la Karjaportti demonstrează că [...] a acordat garanția doar ca urmare a garanției oferite de Finnvera. Într-adevăr, prima de garantare pentru contragaranția oferită în favoarea Finnvera a fost plătită de Karjaportti, nu de către [...].

| (257) | În orice caz, autoritățile finlandeze consideră că Finnvera a acționat în aceeași manieră ca și creditorii privați [...] și [...]. Este adevărat că [...] și [...] s-au aflat într-o situație similară cu Finnvera. Toate cele trei societăți sunt creditori cu garanții care participă la procedura de restructurare sub control judiciar. Toate au acordat împrumuturi și garanții pentru Karjaportti înainte de ([...]). |
| --- | --- |

(257)

În orice caz, autoritățile finlandeze consideră că Finnvera a acționat în aceeași manieră ca și creditorii privați [...] și [...]. Este adevărat că [...] și [...] s-au aflat într-o situație similară cu Finnvera. Toate cele trei societăți sunt creditori cu garanții care participă la procedura de restructurare sub control judiciar. Toate au acordat împrumuturi și garanții pentru Karjaportti înainte de ([...]).

| (258) | La fel ca în cazul măsurii nr. 14 și aplicând raționamentul din cauza BP Chemicals (a se vedea considerentele 189-191), se consideră că principiul investitorului în economia de piață poate fi aplicat în cazul măsurii nr. 15, aceasta fiind separată de măsurile nr. 4, 5 și 13 (a se vedea considerentul 253). |
| --- | --- |

(258)

La fel ca în cazul măsurii nr. 14 și aplicând raționamentul din cauza BP Chemicals (a se vedea considerentele 189-191), se consideră că principiul investitorului în economia de piață poate fi aplicat în cazul măsurii nr. 15, aceasta fiind separată de măsurile nr. 4, 5 și 13 (a se vedea considerentul 253).

| (259) | În ceea ce privește măsura în cauză, valoarea totală a împrumutului garantat era de 1,8 milioane EUR. Finnvera a contragarantat [...] pentru doar 16,7 % din această sumă (300 000 EUR). Restul împrumutului era acoperit de garanții din partea [...] și [...] (825 000 EUR, respectiv 675 000 EUR), care nu au fost contragarantate de Finnvera. Din perspectiva beneficiarului Karjaportti, costurile totale ale garanției contragarantate erau mai mari decât cele ale garanțiilor acordate de [...] și [...]. În timp ce acestea din urmă percepeau un comision de garantare de 1,75 % din partea Karjaportti, costurile totale de finanțare ale contragaranției pentru Karjaportti erau de 2,9 % (1,65 % pentru garanția [...] plus 1,25 % pentru contragaranție). Prin urmare, măsura adoptată de Finnvera nu a conferit un avantaj în favoarea Karjaportti. |
| --- | --- |

(259)

În ceea ce privește măsura în cauză, valoarea totală a împrumutului garantat era de 1,8 milioane EUR. Finnvera a contragarantat [...] pentru doar 16,7 % din această sumă (300 000 EUR). Restul împrumutului era acoperit de garanții din partea [...] și [...] (825 000 EUR, respectiv 675 000 EUR), care nu au fost contragarantate de Finnvera. Din perspectiva beneficiarului Karjaportti, costurile totale ale garanției contragarantate erau mai mari decât cele ale garanțiilor acordate de [...] și [...]. În timp ce acestea din urmă percepeau un comision de garantare de 1,75 % din partea Karjaportti, costurile totale de finanțare ale contragaranției pentru Karjaportti erau de 2,9 % (1,65 % pentru garanția [...] plus 1,25 % pentru contragaranție). Prin urmare, măsura adoptată de Finnvera nu a conferit un avantaj în favoarea Karjaportti.

| (260) | Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează că măsura nu constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(260)

Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează că măsura nu constituie ajutor de stat.

7.4.4.   Împrumutul acordat la 6 iulie 2007 (măsura nr. 16)

| (261) | Astfel cum se arată la considerentul 110, autoritățile finlandeze argumentează că împrumutul nu presupune ajutor de stat, deoarece face parte dintr-o măsură de finanțare mai amplă la care au participat și creditori privați. |
| --- | --- |

(261)

Astfel cum se arată la considerentul 110, autoritățile finlandeze argumentează că împrumutul nu presupune ajutor de stat, deoarece face parte dintr-o măsură de finanțare mai amplă la care au participat și creditori privați.

| (262) | La fel ca în cazul măsurii nr. 14 și aplicând raționamentul din cauza BP Chemicals (a se vedea considerentele 189-191), se consideră că principiul investitorului în economia de piață poate fi aplicat în cazul măsurii nr. 16 (a se vedea considerentul 253). |
| --- | --- |

(262)

La fel ca în cazul măsurii nr. 14 și aplicând raționamentul din cauza BP Chemicals (a se vedea considerentele 189-191), se consideră că principiul investitorului în economia de piață poate fi aplicat în cazul măsurii nr. 16 (a se vedea considerentul 253).

| (263) | După cum s-a arătat la considerentul 254, în opinia Comisiei, [...] și [...] se află într-o situație comparabilă cu cea a Finnvera. În ceea ce privește măsura care face obiectul analizei, este adevărat că Finnvera a acordat împrumutul în același timp si în condiții similare cu cele ale [...] și [...]. Durata împrumuturilor a fost de șase luni pentru toți creditorii; plata pentru toate împrumuturile a fost amânată în aceeași proporție (suma restantă pentru toți creditorii este de aproximativ [...] % din suma inițială). Toate cele trei împrumuturi au fost acoperite cu garanții similare, astfel cum se arată la considerentul 66, iar garanțiile au fost împărțite între creditori în conformitate cu participarea respectivului creditor la riscul împrumutului acordat. În ceea ce privește dobânda, se pare că Finnvera a solicitat o dobândă mai mare (EURIBOR 6 luni + 2,5 % era 6,847 % la 6 iulie 2007) decât dobânda primită de creditorii privați (la 9 iulie 2007, EURIBOR 1 lună + 2 % era 6,105 %). Prin urmare, se poate considera că împrumutul respectă principiul investitorului în economia de piață și nu presupune ajutor de stat. |
| --- | --- |

(263)

După cum s-a arătat la considerentul 254, în opinia Comisiei, [...] și [...] se află într-o situație comparabilă cu cea a Finnvera. În ceea ce privește măsura care face obiectul analizei, este adevărat că Finnvera a acordat împrumutul în același timp si în condiții similare cu cele ale [...] și [...]. Durata împrumuturilor a fost de șase luni pentru toți creditorii; plata pentru toate împrumuturile a fost amânată în aceeași proporție (suma restantă pentru toți creditorii este de aproximativ [...] % din suma inițială). Toate cele trei împrumuturi au fost acoperite cu garanții similare, astfel cum se arată la considerentul 66, iar garanțiile au fost împărțite între creditori în conformitate cu participarea respectivului creditor la riscul împrumutului acordat. În ceea ce privește dobânda, se pare că Finnvera a solicitat o dobândă mai mare (EURIBOR 6 luni + 2,5 % era 6,847 % la 6 iulie 2007) decât dobânda primită de creditorii privați (la 9 iulie 2007, EURIBOR 1 lună + 2 % era 6,105 %). Prin urmare, se poate considera că împrumutul respectă principiul investitorului în economia de piață și nu presupune ajutor de stat.

| (264) | Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează că măsura nu constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(264)

Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează că măsura nu constituie ajutor de stat.

7.4.5.   Garanția acordată la 9 ianuarie 2008 (măsura nr. 17)

| (265) | Mai întâi, trebuie identificată entitatea care a beneficiat de măsura în cauză, [...] sau Karjaportti. Finnvera a acordat contragaranția către [...], principala bancă a Karjaportti. [...] a acordat, la rândul său, o garanție pentru Karjaportti. [...] a încasat un comision foarte scăzut de la Karjaportti pentru această garanție, ceea ce arată că [...] a acordat această garanție către Karjaportti doar pentru că era acoperită de contragaranția Finnvera. Comisia mai observă că prima de garantare pentru contragaranția oferită în favoarea Finnvera a fost plătită de Karjaportti, nu de către [...]. Prin urmare, Comisia consideră că beneficiarul măsurii este Karjaportti. |
| --- | --- |

(265)

Mai întâi, trebuie identificată entitatea care a beneficiat de măsura în cauză, [...] sau Karjaportti. Finnvera a acordat contragaranția către [...], principala bancă a Karjaportti. [...] a acordat, la rândul său, o garanție pentru Karjaportti. [...] a încasat un comision foarte scăzut de la Karjaportti pentru această garanție, ceea ce arată că [...] a acordat această garanție către Karjaportti doar pentru că era acoperită de contragaranția Finnvera. Comisia mai observă că prima de garantare pentru contragaranția oferită în favoarea Finnvera a fost plătită de Karjaportti, nu de către [...]. Prin urmare, Comisia consideră că beneficiarul măsurii este Karjaportti.

| (266) | În al doilea rând, trebuie să se evalueze dacă măsura conferă un avantaj în favoarea Karjaportti. În acest context, conform autorităților finlandeze, contragaranția nu presupune ajutor de stat, deoarece în această tranzacție a fost implicată o altă parte privată. Acest argument poate fi respins, deoarece Finnvera a acordat o contragaranție pentru garanția părții private implicate, ceea ce înseamnă că Finnvera și partea privată nu se aflau într-o situație similară. |
| --- | --- |

(266)

În al doilea rând, trebuie să se evalueze dacă măsura conferă un avantaj în favoarea Karjaportti. În acest context, conform autorităților finlandeze, contragaranția nu presupune ajutor de stat, deoarece în această tranzacție a fost implicată o altă parte privată. Acest argument poate fi respins, deoarece Finnvera a acordat o contragaranție pentru garanția părții private implicate, ceea ce înseamnă că Finnvera și partea privată nu se aflau într-o situație similară.

| (267) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia evaluează măsura pe baza Comunicării privind garanțiile din 2008. Deși este adevărat că contragaranția Finnvera nu acoperă mai mult de 80 % din garanția [...], beneficiarul, Karjaportti, era în dificultate în momentul acordării, după cum se arată la considerentele 123-128. Prin urmare, existența ajutorului de stat nu poate fi exclusă în temeiul punctului 3.2 al Comunicării privind garanțiile din 2008. |
| --- | --- |

(267)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia evaluează măsura pe baza Comunicării privind garanțiile din 2008. Deși este adevărat că contragaranția Finnvera nu acoperă mai mult de 80 % din garanția [...], beneficiarul, Karjaportti, era în dificultate în momentul acordării, după cum se arată la considerentele 123-128. Prin urmare, existența ajutorului de stat nu poate fi exclusă în temeiul punctului 3.2 al Comunicării privind garanțiile din 2008.

| (268) | Chiar dacă o garanție nu îndeplinește toate condițiile de la punctul 3.2 al Comunicării privind garanțiile din 2008, comisionul plătit pentru o garanție poate totuși să justifice concluzia conform căreia garanția nu presupune ajutor de stat. În orice caz, în situația de față, Comisia consideră, contrar opiniei autorităților finlandeze, că măsura conține elemente de ajutor de stat. Garanția a fost acordată cu un comision de garantare redus, chiar dacă întreprinderea se confrunta cu dificultăți (a se vedea considerentele 123-128), iar riscul pentru Finnvera putea fi considerat important. Prin urmare, se consideră că măsura conferă un avantaj în favoarea Karjaportti. În acest context, Comisia mai observă că Finnvera, conform angajamentului oferit de autoritățile finlandeze în cadrul cazului N 715/2006, nu era autorizată să ofere finanțare în condițiile de pe piață. |
| --- | --- |

(268)

Chiar dacă o garanție nu îndeplinește toate condițiile de la punctul 3.2 al Comunicării privind garanțiile din 2008, comisionul plătit pentru o garanție poate totuși să justifice concluzia conform căreia garanția nu presupune ajutor de stat. În orice caz, în situația de față, Comisia consideră, contrar opiniei autorităților finlandeze, că măsura conține elemente de ajutor de stat. Garanția a fost acordată cu un comision de garantare redus, chiar dacă întreprinderea se confrunta cu dificultăți (a se vedea considerentele 123-128), iar riscul pentru Finnvera putea fi considerat important. Prin urmare, se consideră că măsura conferă un avantaj în favoarea Karjaportti. În acest context, Comisia mai observă că Finnvera, conform angajamentului oferit de autoritățile finlandeze în cadrul cazului N 715/2006, nu era autorizată să ofere finanțare în condițiile de pe piață.

| (269) | În plus, măsura îndeplinește toate condițiile pentru a fi considerată ajutor de stat. După cum s-a arătat la considerentul 241, măsurile acordate de Finnvera constau în resurse de stat și sunt imputabile statului. De asemenea, măsura nr. 17 este selectivă, deoarece singura companie care beneficiază de pe urma sa este Karjaportti. În ultimul rând, denaturează concurența și afectează schimburile comerciale între statele membre. |
| --- | --- |

(269)

În plus, măsura îndeplinește toate condițiile pentru a fi considerată ajutor de stat. După cum s-a arătat la considerentul 241, măsurile acordate de Finnvera constau în resurse de stat și sunt imputabile statului. De asemenea, măsura nr. 17 este selectivă, deoarece singura companie care beneficiază de pe urma sa este Karjaportti. În ultimul rând, denaturează concurența și afectează schimburile comerciale între statele membre.

| (270) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că măsura constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(270)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că măsura constituie ajutor de stat.

| (271) | Autoritățile finlandeze nu au susținut că măsura nr. 17 era compatibilă cu piața internă. Atunci când Finnvera a acordat măsura, Karjaportti era în dificultate în sensul Orientărilor S&R din 2004 (a se vedea considerentele 123-128). Astfel, măsura putea fi compatibilă exclusiv sub formă de ajutor de salvare și restructurare în sensul Orientărilor S&R din 2004. |
| --- | --- |

(271)

Autoritățile finlandeze nu au susținut că măsura nr. 17 era compatibilă cu piața internă. Atunci când Finnvera a acordat măsura, Karjaportti era în dificultate în sensul Orientărilor S&R din 2004 (a se vedea considerentele 123-128). Astfel, măsura putea fi compatibilă exclusiv sub formă de ajutor de salvare și restructurare în sensul Orientărilor S&R din 2004.

| (272) | Conform Orientărilor S&R din 2004, un ajutor de salvare trebuie să întrunească anumite condiții, care nu sunt îndeplinite integral de măsura care face obiectul analizei.






  (a) | În primul rând, garanția nu a încetat într-o perioadă de cel mult șase luni de la transferul primei tranșe către întreprindere [punctul 25 litera (a) din Orientările S&R din 2004]. |
| --- | --- | --- |

(272)

Conform Orientărilor S&R din 2004, un ajutor de salvare trebuie să întrunească anumite condiții, care nu sunt îndeplinite integral de măsura care face obiectul analizei.

(a)

În primul rând, garanția nu a încetat într-o perioadă de cel mult șase luni de la transferul primei tranșe către întreprindere [punctul 25 litera (a) din Orientările S&R din 2004].

| (b) | În al doilea rând, autoritățile finlandeze nu au comunicat, în termen de șase luni după prima punerea în aplicare a măsurii, un plan de restructurare sau de lichidare sau dovada că garanția a fost anulată [punctul 25 litera (c) din Orientările S&R din 2004]. |
| --- | --- |

(b)

În al doilea rând, autoritățile finlandeze nu au comunicat, în termen de șase luni după prima punerea în aplicare a măsurii, un plan de restructurare sau de lichidare sau dovada că garanția a fost anulată [punctul 25 litera (c) din Orientările S&R din 2004].

| (c) | În al treilea rând, principiul „prima și ultima dată” [punctul 25 litera (e) din Orientările S&R din 2004] nu este respectat, deoarece întreprinderea a primit ajutor de stat incompatibil și ilegal și în alte momente când se afla în dificultate. |
| --- | --- |

(c)

În al treilea rând, principiul „prima și ultima dată” [punctul 25 litera (e) din Orientările S&R din 2004] nu este respectat, deoarece întreprinderea a primit ajutor de stat incompatibil și ilegal și în alte momente când se afla în dificultate.

| (273) | În plus, măsura nu îndeplinește nici toate condițiile privind ajutorul de restructurare stabilite de Orientările S&R din 2004.






  (a) | Mai întâi, măsura nu este condiționată de punerea în aplicare a unui plan de restructurare (punctul 34 din Orientările S&R din 2004). Se observă că nu a fost întocmit niciun plan de restructurare în sensul punctului 35 din Orientările S&R. |
| --- | --- | --- |

(273)

În plus, măsura nu îndeplinește nici toate condițiile privind ajutorul de restructurare stabilite de Orientările S&R din 2004.

(a)

Mai întâi, măsura nu este condiționată de punerea în aplicare a unui plan de restructurare (punctul 34 din Orientările S&R din 2004). Se observă că nu a fost întocmit niciun plan de restructurare în sensul punctului 35 din Orientările S&R.

| (b) | În al doilea rând, beneficiarii ajutorului trebuie să contribuie semnificativ la planul de restructurare prin resurse proprii (punctul 43 din Orientările S&R din 2004), iar în cazul măsurilor analizate nu există indicii privind existența unei contribuții proprii a beneficiarului. |
| --- | --- |

(b)

În al doilea rând, beneficiarii ajutorului trebuie să contribuie semnificativ la planul de restructurare prin resurse proprii (punctul 43 din Orientările S&R din 2004), iar în cazul măsurilor analizate nu există indicii privind existența unei contribuții proprii a beneficiarului.

| (c) | În al treilea rând, pentru a evita denaturarea nedorită a concurenței, este necesară adoptarea de măsuri compensatorii (punctul 38 din Orientările S&R din 2004). Nu au fost prevăzute astfel de măsuri. |
| --- | --- |

(c)

În al treilea rând, pentru a evita denaturarea nedorită a concurenței, este necesară adoptarea de măsuri compensatorii (punctul 38 din Orientările S&R din 2004). Nu au fost prevăzute astfel de măsuri.

| (d) | În al patrulea rând, măsura nu îndeplinește principiul „prima și ultima dată”, deoarece întreprinderea a primit ajutor de stat incompatibil și ilegal și în alte momente când se afla în dificultate. |
| --- | --- |

(d)

În al patrulea rând, măsura nu îndeplinește principiul „prima și ultima dată”, deoarece întreprinderea a primit ajutor de stat incompatibil și ilegal și în alte momente când se afla în dificultate.

| (274) | Prin urmare, Comisia consideră că măsura nu a fost acordată în conformitate cu Orientările S&R din 2004. |
| --- | --- |

(274)

Prin urmare, Comisia consideră că măsura nu a fost acordată în conformitate cu Orientările S&R din 2004.

| (275) | În continuare, trebuie să se stabilească dacă măsura nr. 17 poate fi compatibilă pe baza uneia dintre celelalte excepții prevăzute la articolul 107 alineatele (2) și (3) din TFUE. Comisia consideră că niciuna dintre excepții nu este îndeplinită, din aceleași motive descrise pentru măsurile nr. 4 și 5 (a se vedea considerentele 179-186). Prin urmare, Comisia concluzionează că măsura nr. 17 presupune ajutor de stat incompatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(275)

În continuare, trebuie să se stabilească dacă măsura nr. 17 poate fi compatibilă pe baza uneia dintre celelalte excepții prevăzute la articolul 107 alineatele (2) și (3) din TFUE. Comisia consideră că niciuna dintre excepții nu este îndeplinită, din aceleași motive descrise pentru măsurile nr. 4 și 5 (a se vedea considerentele 179-186). Prin urmare, Comisia concluzionează că măsura nr. 17 presupune ajutor de stat incompatibil cu piața internă.

8.   RECUPERARE

| (276) | Conform TFUE și jurisprudenței constante a Curții de Justiție, Comisia are competența de a decide dacă statul membru în cauză trebuie să anuleze sau să modifice ajutorul (67) atunci când constată că acest ajutor este incompatibil cu piața internă. De asemenea, Curtea a susținut în mod consecvent că obligația unui stat de a anula ajutorul considerat de Comisie incompatibil cu piața internă este menită să restabilească situația existentă anterior (68). În acest context, Curtea a stabilit că acest obiectiv este atins de îndată ce beneficiarul a rambursat sumele acordate prin autorul ilegal, renunțând astfel la avantajul de care beneficiase în raport cu concurenți săi de pe piață, iar situația anterioară acordării ajutorului este restabilită (69). |
| --- | --- |

(276)

Conform TFUE și jurisprudenței constante a Curții de Justiție, Comisia are competența de a decide dacă statul membru în cauză trebuie să anuleze sau să modifice ajutorul (67) atunci când constată că acest ajutor este incompatibil cu piața internă. De asemenea, Curtea a susținut în mod consecvent că obligația unui stat de a anula ajutorul considerat de Comisie incompatibil cu piața internă este menită să restabilească situația existentă anterior (68). În acest context, Curtea a stabilit că acest obiectiv este atins de îndată ce beneficiarul a rambursat sumele acordate prin autorul ilegal, renunțând astfel la avantajul de care beneficiase în raport cu concurenți săi de pe piață, iar situația anterioară acordării ajutorului este restabilită (69).

| (277) | Conform acestei jurisprudențe, articolul 14 din regulamentul de procedură prevede că „atunci când adoptă decizii negative în cazuri de ajutor ilegal, Comisia decide ca statul membru în cauză să ia toate măsurile necesare pentru recuperarea ajutorului de la beneficiar”. |
| --- | --- |

(277)

Conform acestei jurisprudențe, articolul 14 din regulamentul de procedură prevede că „atunci când adoptă decizii negative în cazuri de ajutor ilegal, Comisia decide ca statul membru în cauză să ia toate măsurile necesare pentru recuperarea ajutorului de la beneficiar”.

| (278) | Astfel, șase dintre măsurile analizate trebuie considerate ajutor ilegal și incompatibil:






  — | garanția acordată la 8 martie 2004 de municipiul Mikkeli (măsura nr. 4); |
| --- | --- | --- |

(278)

Astfel, șase dintre măsurile analizate trebuie considerate ajutor ilegal și incompatibil:

—

garanția acordată la 8 martie 2004 de municipiul Mikkeli (măsura nr. 4);

| — | garanția acordată la 10 mai 2004 de municipiul Mikkeli (măsura nr. 5); |
| --- | --- |

—

garanția acordată la 10 mai 2004 de municipiul Mikkeli (măsura nr. 5);

| — | conversia dobânzilor neachitate în împrumuturi (măsura nr. 8); |
| --- | --- |

—

conversia dobânzilor neachitate în împrumuturi (măsura nr. 8);

| — | reeșalonarea datoriilor după 2009 (măsura nr. 12); |
| --- | --- |

—

reeșalonarea datoriilor după 2009 (măsura nr. 12);

| — | garanția acordată la 17 martie 2004 de Finnvera (măsura nr. 13); |
| --- | --- |

—

garanția acordată la 17 martie 2004 de Finnvera (măsura nr. 13);

| — | garanția acordată la 9 ianuarie 2008 de Finnvera (măsura nr. 17). |
| --- | --- |

—

garanția acordată la 9 ianuarie 2008 de Finnvera (măsura nr. 17).

| (279) | Prin urmare, acestea trebuie recuperate în vederea restabilirii situației care a existat pe piață înainte de acordarea ajutorului. Așadar, ajutorul trebuie să fie recuperat începând cu momentul în care avantajul a fost conferit beneficiarului, și anume momentul în care ajutorul a fost pus la dispoziția beneficiarului, și poartă dobândă până la momentul la care este efectiv recuperat. |
| --- | --- |

(279)

Prin urmare, acestea trebuie recuperate în vederea restabilirii situației care a existat pe piață înainte de acordarea ajutorului. Așadar, ajutorul trebuie să fie recuperat începând cu momentul în care avantajul a fost conferit beneficiarului, și anume momentul în care ajutorul a fost pus la dispoziția beneficiarului, și poartă dobândă până la momentul la care este efectiv recuperat.

8.1.   Recuperarea ajutorului acordat sub formă de garanții

| (280) | Elementul de ajutor incompatibil al celor două garanții acordate de municipiul Mikkeli în 2004 (măsura nr. 4 și măsura nr. 5) și garanțiile acordate de Finnvera în anii 2005 (măsura nr. 13) și 2008 (măsura nr. 17) se determină pe baza următoarelor principii. |
| --- | --- |

(280)

Elementul de ajutor incompatibil al celor două garanții acordate de municipiul Mikkeli în 2004 (măsura nr. 4 și măsura nr. 5) și garanțiile acordate de Finnvera în anii 2005 (măsura nr. 13) și 2008 (măsura nr. 17) se determină pe baza următoarelor principii.

| (281) | În principiu, o garanție de stat poate constitui ajutor de stat până la suma totală a împrumutului subiacent, dacă beneficiarul nu are capacitatea să acceseze piețele financiare prin forțe proprii (70). Totuși, în cazul de față, autoritățile finlandeze au demonstrat că întreprinderea Karjaportti avea încă acces pe piețele financiare în momentul acordării garanțiilor în 2004, prin furnizarea de informații privind împrumuturile acordate beneficiarului de creditori privați (a se vedea considerentul 93). Există puține indicii în ceea ce privește accesul întreprinderii pe piață și în 2008, atunci când a fost acordată măsura nr. 17. În acest context, Comisia ia notă că contragaranția acordată de Finnvera acoperea numai 80 % din garanția furnizată de un creditor privat, ceea ce înseamnă că riscul pentru restul de 20 % era suportat în continuare de creditor. Prin urmare, se consideră că întreprinderea avea în continuare acces la piețele financiare chiar și fără garanția din 2008. |
| --- | --- |

(281)

În principiu, o garanție de stat poate constitui ajutor de stat până la suma totală a împrumutului subiacent, dacă beneficiarul nu are capacitatea să acceseze piețele financiare prin forțe proprii (70). Totuși, în cazul de față, autoritățile finlandeze au demonstrat că întreprinderea Karjaportti avea încă acces pe piețele financiare în momentul acordării garanțiilor în 2004, prin furnizarea de informații privind împrumuturile acordate beneficiarului de creditori privați (a se vedea considerentul 93). Există puține indicii în ceea ce privește accesul întreprinderii pe piață și în 2008, atunci când a fost acordată măsura nr. 17. În acest context, Comisia ia notă că contragaranția acordată de Finnvera acoperea numai 80 % din garanția furnizată de un creditor privat, ceea ce înseamnă că riscul pentru restul de 20 % era suportat în continuare de creditor. Prin urmare, se consideră că întreprinderea avea în continuare acces la piețele financiare chiar și fără garanția din 2008.

| (282) | Totuși, având în vedere dificultățile financiare ale Karjaportti în momentul acordării măsurilor, băncile comerciale ar fi perceput o dobândă proporțional mai ridicată decât cea aplicată în cazul unei garanții de stat, deoarece o astfel de garanție constituie o asigurare suplimentară pentru bănci. Prin urmare, Comisia consideră că întreprinderea Karjaportti a beneficiat de dobânzi mai reduse, pe care le-a primit datorită garanției. |
| --- | --- |

(282)

Totuși, având în vedere dificultățile financiare ale Karjaportti în momentul acordării măsurilor, băncile comerciale ar fi perceput o dobândă proporțional mai ridicată decât cea aplicată în cazul unei garanții de stat, deoarece o astfel de garanție constituie o asigurare suplimentară pentru bănci. Prin urmare, Comisia consideră că întreprinderea Karjaportti a beneficiat de dobânzi mai reduse, pe care le-a primit datorită garanției.

| (283) | Conform punctului 4.2 din Comunicarea privind garanțiile din 2008, în lipsa unei prime de garantare de piață comparabile, costurile complete ale finanțării împrumutului garantat (dobândă plus primă de garantare) trebuie să fie comparate cu dobânda de piață pentru un împrumut similar care nu beneficiază de garanție de stat. În multe cazuri, o astfel de dobândă de piață nu este disponibilă Prin urmare, în Comunicarea din 2008 privind revizuirea metodei de stabilire a ratelor de referință și de scont (71) (denumită în continuare „Comunicarea din 2008 privind ratele de referință”), Comisia a elaborat o metodologie financiară care, din motivele prezentate la punctul 4.2 din Comunicarea privind garanțiile din 2008, poate fi utilizată ca substitut pentru dobânda de pe piață. |
| --- | --- |

(283)

Conform punctului 4.2 din Comunicarea privind garanțiile din 2008, în lipsa unei prime de garantare de piață comparabile, costurile complete ale finanțării împrumutului garantat (dobândă plus primă de garantare) trebuie să fie comparate cu dobânda de piață pentru un împrumut similar care nu beneficiază de garanție de stat. În multe cazuri, o astfel de dobândă de piață nu este disponibilă Prin urmare, în Comunicarea din 2008 privind revizuirea metodei de stabilire a ratelor de referință și de scont (71) (denumită în continuare „Comunicarea din 2008 privind ratele de referință”), Comisia a elaborat o metodologie financiară care, din motivele prezentate la punctul 4.2 din Comunicarea privind garanțiile din 2008, poate fi utilizată ca substitut pentru dobânda de pe piață.

| (284) | În cazul de față, nu există indicii cu privire la cât ar fi plătit Karjaportti pentru un împrumut comparabil negarantat. Mai mult, toate cele trei garanții au fost acordate anterior crizei economice și financiare. În plus, Comisia este de părere că, având în vedere perioada care s-a scurs de la acordarea măsurilor, calcularea unei rate „reale” a pieței pentru un producător finlandez de carne s-ar dovedi un exercițiu dificil. Prin urmare, Comisia va utiliza rata de referință relevantă ca substitut pentru rata pieței. |
| --- | --- |

(284)

În cazul de față, nu există indicii cu privire la cât ar fi plătit Karjaportti pentru un împrumut comparabil negarantat. Mai mult, toate cele trei garanții au fost acordate anterior crizei economice și financiare. În plus, Comisia este de părere că, având în vedere perioada care s-a scurs de la acordarea măsurilor, calcularea unei rate „reale” a pieței pentru un producător finlandez de carne s-ar dovedi un exercițiu dificil. Prin urmare, Comisia va utiliza rata de referință relevantă ca substitut pentru rata pieței.

8.1.1.   Garanția acordată la 8 martie 2004 (măsura nr. 4)

| (285) | În ceea ce privește măsura nr. 4, garantarea împrumuturilor Karjaportti poate fi considerată normală din perspectiva Comunicării din 2008 privind ratele de referință. Karjaportti a oferit o ipotecă imobiliară și o ipotecă comercială pentru măsura nr. 4. Valorile nominale ale acestor două instrumente sunt destul de ridicate (a se vedea considerentul 27). Totuși, trebuie luat în considerare faptul că aceeași garanție era deja utilizată pentru a acoperi și alte creanțe ale municipiului Mikkeli (cum ar fi măsura nr. 1), astfel încât pentru măsura în cauză nu era disponibilă suma integrală. De asemenea, trebuie să se aibă în vedere că valoarea reală a ipotecii imobiliare și a ipotecii comerciale depinde de valoarea bunurilor ipotecate și de rangul de credit al municipiului Mikkeli. |
| --- | --- |

(285)

În ceea ce privește măsura nr. 4, garantarea împrumuturilor Karjaportti poate fi considerată normală din perspectiva Comunicării din 2008 privind ratele de referință. Karjaportti a oferit o ipotecă imobiliară și o ipotecă comercială pentru măsura nr. 4. Valorile nominale ale acestor două instrumente sunt destul de ridicate (a se vedea considerentul 27). Totuși, trebuie luat în considerare faptul că aceeași garanție era deja utilizată pentru a acoperi și alte creanțe ale municipiului Mikkeli (cum ar fi măsura nr. 1), astfel încât pentru măsura în cauză nu era disponibilă suma integrală. De asemenea, trebuie să se aibă în vedere că valoarea reală a ipotecii imobiliare și a ipotecii comerciale depinde de valoarea bunurilor ipotecate și de rangul de credit al municipiului Mikkeli.

| (286) | În acest context, se observă că autoritățile finlandeze nu au putut oferi o evaluare a gajurilor din momentul acordării garanției. Totuși, Finlanda a prezentat două evaluări independente ale gajurilor generale, utilizate pentru întocmirea programului de restructurare, din 15 februarie 2005 (a se vedea considerentul 43), dată destul de apropiată de data acordării garanției. În acest context, trebuie menționat că, având în vedere rangul de creditor al municipiului Mikkeli, ipoteca imobiliară ar putea fi suficientă pentru acoperirea creanțelor municipiului dacă proprietatea este menținută în uz; în cazul în care Karjaportti ar trebui lichidată, valoarea proprietății ar putea fi prea redusă pentru a acoperi oricare din creanțele municipiului Mikkeli. Ipoteca comercială ar putea acoperi doar parțial creanțele municipiului Mikkeli. Prin urmare, pare plauzibil ca toate garanțiile furnizate să fie considerate garanții normale. |
| --- | --- |

(286)

În acest context, se observă că autoritățile finlandeze nu au putut oferi o evaluare a gajurilor din momentul acordării garanției. Totuși, Finlanda a prezentat două evaluări independente ale gajurilor generale, utilizate pentru întocmirea programului de restructurare, din 15 februarie 2005 (a se vedea considerentul 43), dată destul de apropiată de data acordării garanției. În acest context, trebuie menționat că, având în vedere rangul de creditor al municipiului Mikkeli, ipoteca imobiliară ar putea fi suficientă pentru acoperirea creanțelor municipiului dacă proprietatea este menținută în uz; în cazul în care Karjaportti ar trebui lichidată, valoarea proprietății ar putea fi prea redusă pentru a acoperi oricare din creanțele municipiului Mikkeli. Ipoteca comercială ar putea acoperi doar parțial creanțele municipiului Mikkeli. Prin urmare, pare plauzibil ca toate garanțiile furnizate să fie considerate garanții normale.

| (287) | Prin urmare, dobânda pe care Karjaportti ar fi trebuit să o plătească pentru un împrumut negarantat acordat în condițiile pieței este rata de referință de 4,43 % plus o primă de risc de 650 de puncte de bază, care reflectă prima de risc aplicabilă unei întreprinderi în dificultate care oferă garanții normale. Prin urmare, valoarea ajutorului trebuie calculată ca diferența între această rată de piață teoretică și dobânda la care a fost acordat în realitate împrumutul garantat (4 %), după deducerea prețului plătit efectiv pentru garanție, adică 0 puncte de bază. Diferența între aceste rate se calculează pentru perioada în care a fost aplicată rata efectivă. |
| --- | --- |

(287)

Prin urmare, dobânda pe care Karjaportti ar fi trebuit să o plătească pentru un împrumut negarantat acordat în condițiile pieței este rata de referință de 4,43 % plus o primă de risc de 650 de puncte de bază, care reflectă prima de risc aplicabilă unei întreprinderi în dificultate care oferă garanții normale. Prin urmare, valoarea ajutorului trebuie calculată ca diferența între această rată de piață teoretică și dobânda la care a fost acordat în realitate împrumutul garantat (4 %), după deducerea prețului plătit efectiv pentru garanție, adică 0 puncte de bază. Diferența între aceste rate se calculează pentru perioada în care a fost aplicată rata efectivă.

| (288) | Ajutorul este purtător de dobânzi de recuperare calculate din momentul în care diferența între dobânzile teoretice și dobânda la care a fost acordat împrumutul garantat în realitate devine datorată, până în momentul recuperării efective a ajutorului. |
| --- | --- |

(288)

Ajutorul este purtător de dobânzi de recuperare calculate din momentul în care diferența între dobânzile teoretice și dobânda la care a fost acordat împrumutul garantat în realitate devine datorată, până în momentul recuperării efective a ajutorului.

8.1.2.   Garanția acordată la 10 mai 2004 (măsura nr. 5)

| (289) | În ceea ce privește măsura nr. 5, garantarea poate fi considerată normală din perspectiva Comunicării din 2008 privind ratele de referință. Karjaportti a oferit aceleași garanții ca și în cazul măsurii nr. 4, adică o ipotecă imobiliară asupra unității de producție de la Tikkala și o ipotecă comercială. În plus, a fost acordată o „garanție specială” asupra unității de producție de la Tikkala, cu o valoare nominală de 1 135 268 EUR (a se vedea considerentul 29). În cazul tuturor acestor garanții se aplica același raționament ca și în cazul măsurii nr. 4,și pare plauzibil ca toate garanțiile furnizate să fie considerate garanții normale. |
| --- | --- |

(289)

În ceea ce privește măsura nr. 5, garantarea poate fi considerată normală din perspectiva Comunicării din 2008 privind ratele de referință. Karjaportti a oferit aceleași garanții ca și în cazul măsurii nr. 4, adică o ipotecă imobiliară asupra unității de producție de la Tikkala și o ipotecă comercială. În plus, a fost acordată o „garanție specială” asupra unității de producție de la Tikkala, cu o valoare nominală de 1 135 268 EUR (a se vedea considerentul 29). În cazul tuturor acestor garanții se aplica același raționament ca și în cazul măsurii nr. 4,și pare plauzibil ca toate garanțiile furnizate să fie considerate garanții normale.

| (290) | Dobânda pe care Karjaportti ar fi trebuit să o plătească pentru un împrumut negarantat acordat în condițiile pieței este, din nou, rata de referință de 4,43 % plus o primă de risc de 650 de puncte de bază. Prin urmare, valoarea ajutorului trebuie calculată ca diferența între această rată de piață teoretică și dobânda la care a fost acordat în realitate împrumutul garantat (EURIBOR 12 luni plus 0,3 %), după deducerea prețului plătit efectiv pentru garanție, adică 0 puncte de bază. Diferența între aceste rate se calculează pentru perioada în care a fost aplicată rata efectivă. |
| --- | --- |

(290)

Dobânda pe care Karjaportti ar fi trebuit să o plătească pentru un împrumut negarantat acordat în condițiile pieței este, din nou, rata de referință de 4,43 % plus o primă de risc de 650 de puncte de bază. Prin urmare, valoarea ajutorului trebuie calculată ca diferența între această rată de piață teoretică și dobânda la care a fost acordat în realitate împrumutul garantat (EURIBOR 12 luni plus 0,3 %), după deducerea prețului plătit efectiv pentru garanție, adică 0 puncte de bază. Diferența între aceste rate se calculează pentru perioada în care a fost aplicată rata efectivă.

| (291) | Ajutorul este purtător de dobânzi de recuperare calculate din momentul în care diferența între dobânzile teoretice și dobânda la care a fost acordat împrumutul garantat în realitate devine datorată, până în momentul recuperării efective a ajutorului. |
| --- | --- |

(291)

Ajutorul este purtător de dobânzi de recuperare calculate din momentul în care diferența între dobânzile teoretice și dobânda la care a fost acordat împrumutul garantat în realitate devine datorată, până în momentul recuperării efective a ajutorului.

8.1.3.   Garanția acordată la 17 martie 2004 (măsura nr. 13)

| (292) | Comisia nu deține informații privind garantarea măsurii nr. 13, astfel încât poate doar să ofere detalii privind metoda de recuperare. Dacă măsura nr. 13 a fost garantată, în prima etapă trebuie să fie stabilită valoarea acestei garanții în conformitate cu Comunicarea privind ratele de referință. |
| --- | --- |

(292)

Comisia nu deține informații privind garantarea măsurii nr. 13, astfel încât poate doar să ofere detalii privind metoda de recuperare. Dacă măsura nr. 13 a fost garantată, în prima etapă trebuie să fie stabilită valoarea acestei garanții în conformitate cu Comunicarea privind ratele de referință.

| (293) | Dobânda pe care Karjaportti ar fi trebuit să o plătească pentru un împrumut negarantat acordat în condițiile pieței este, din nou, rata de referință de 4,43 % plus o primă de risc ce reflectă valoarea gajului. Elementul de ajutor trebuie calculat ca diferența între această rată de piață teoretică și dobânda la care a fost acordat în realitate împrumutul garantat ([2-5] %), după deducerea prețului plătit efectiv pentru garanție, adică 3 %. Diferența între aceste rate se calculează pentru perioada în care a fost aplicată rata efectivă. |
| --- | --- |

(293)

Dobânda pe care Karjaportti ar fi trebuit să o plătească pentru un împrumut negarantat acordat în condițiile pieței este, din nou, rata de referință de 4,43 % plus o primă de risc ce reflectă valoarea gajului. Elementul de ajutor trebuie calculat ca diferența între această rată de piață teoretică și dobânda la care a fost acordat în realitate împrumutul garantat ([2-5] %), după deducerea prețului plătit efectiv pentru garanție, adică 3 %. Diferența între aceste rate se calculează pentru perioada în care a fost aplicată rata efectivă.

| (294) | Ajutorul este purtător de dobânzi de recuperare calculate din momentul în care diferența între dobânzile teoretice și dobânda la care a fost acordat împrumutul garantat în realitate devine datorată, până în momentul recuperării efective a ajutorului. |
| --- | --- |

(294)

Ajutorul este purtător de dobânzi de recuperare calculate din momentul în care diferența între dobânzile teoretice și dobânda la care a fost acordat împrumutul garantat în realitate devine datorată, până în momentul recuperării efective a ajutorului.

8.1.4.   Garanția acordată la 9 ianuarie 2008 (măsura nr. 17)

| (295) | În ceea ce privește măsura nr. 17, garantarea poate fi considerată normală din perspectiva Comunicării din 2008 privind ratele de referință. Karjaportti a furnizat garanții sub forma unei participații la o întreprindere, pe care Finnvera a estimat-o la o valoare de [...], după cum se arată la considerentul (67). Dobânda pe care Karjaportti ar fi trebuit să o plătească pentru un împrumut negarantat acordat în condițiile pieței este, din nou, rata de referință de 5,19 % plus o primă de risc de 650 de puncte de bază. Prin urmare, valoarea ajutorului trebuie calculată ca diferența între această rată de piață teoretică și dobânda la care a fost acordat în realitate împrumutul garantat ([0-3] % plus dobânda pentru sumele restante în temeiul acordului de subcontractare), după deducerea prețului plătit efectiv pentru garanție, adică 250 de puncte de bază. Diferența între aceste rate se calculează pentru perioada în care a fost aplicată rata efectivă. |
| --- | --- |

(295)

În ceea ce privește măsura nr. 17, garantarea poate fi considerată normală din perspectiva Comunicării din 2008 privind ratele de referință. Karjaportti a furnizat garanții sub forma unei participații la o întreprindere, pe care Finnvera a estimat-o la o valoare de [...], după cum se arată la considerentul (67). Dobânda pe care Karjaportti ar fi trebuit să o plătească pentru un împrumut negarantat acordat în condițiile pieței este, din nou, rata de referință de 5,19 % plus o primă de risc de 650 de puncte de bază. Prin urmare, valoarea ajutorului trebuie calculată ca diferența între această rată de piață teoretică și dobânda la care a fost acordat în realitate împrumutul garantat ([0-3] % plus dobânda pentru sumele restante în temeiul acordului de subcontractare), după deducerea prețului plătit efectiv pentru garanție, adică 250 de puncte de bază. Diferența între aceste rate se calculează pentru perioada în care a fost aplicată rata efectivă.

| (296) | Ajutorul este purtător de dobânzi de recuperare calculate din momentul în care diferența între dobânzile teoretice și dobânda la care a fost acordat împrumutul garantat în realitate devine datorată, până în momentul recuperării efective a ajutorului. |
| --- | --- |

(296)

Ajutorul este purtător de dobânzi de recuperare calculate din momentul în care diferența între dobânzile teoretice și dobânda la care a fost acordat împrumutul garantat în realitate devine datorată, până în momentul recuperării efective a ajutorului.

8.2.   Recuperarea ajutorului acordat sub forma conversiei dobânzilor neachitate în împrumuturi (măsura nr. 8)

| (297) | Mai întâi trebuie să se determine elementul de ajutor incompatibil al măsurii nr. 8, un împrumut acordat de municipiul Mikkeli. După cum s-a arătat la considerentele 45-46, municipiul Mikkeli a acordat împrumutul la o dobândă mai mică decât cea a creditorilor privați ai Karjaportti. În principiu, elementul de ajutor al unui împrumut se calculează ca diferența între dobânda la care a fost acordat împrumutul și dobânda pieței. În cazul de față, creditorii privați au acordat împrumuturi împreună cu municipiul Mikkeli. Dobânzile aplicate de creditorii privați pot fi considerate ca un indiciu pentru dobânzile pieței. |
| --- | --- |

(297)

Mai întâi trebuie să se determine elementul de ajutor incompatibil al măsurii nr. 8, un împrumut acordat de municipiul Mikkeli. După cum s-a arătat la considerentele 45-46, municipiul Mikkeli a acordat împrumutul la o dobândă mai mică decât cea a creditorilor privați ai Karjaportti. În principiu, elementul de ajutor al unui împrumut se calculează ca diferența între dobânda la care a fost acordat împrumutul și dobânda pieței. În cazul de față, creditorii privați au acordat împrumuturi împreună cu municipiul Mikkeli. Dobânzile aplicate de creditorii privați pot fi considerate ca un indiciu pentru dobânzile pieței.

| (298) | Prin urmare, suma ajutorului trebuie calculată ca diferența între dobânda medie aplicată pentru împrumuturile acordate de creditorii privați (EURIBOR 3 luni + 2 % și EURIBOR 3 luni + 1,5 %) și dobânda la care a împrumutul a fost acordat în realitate (EURIBOR 3 luni + 0,3 %). |
| --- | --- |

(298)

Prin urmare, suma ajutorului trebuie calculată ca diferența între dobânda medie aplicată pentru împrumuturile acordate de creditorii privați (EURIBOR 3 luni + 2 % și EURIBOR 3 luni + 1,5 %) și dobânda la care a împrumutul a fost acordat în realitate (EURIBOR 3 luni + 0,3 %).

| (299) | Diferența între aceste rate se calculează pentru perioada în care a fost aplicată rata efectivă. |
| --- | --- |

(299)

Diferența între aceste rate se calculează pentru perioada în care a fost aplicată rata efectivă.

| (300) | Ajutorul este purtător de dobânzi de recuperare calculate din momentul în care diferența între dobânzile teoretice și dobânda la care a fost acordat împrumutul în realitate devine datorată, până în momentul recuperării efective a ajutorului. |
| --- | --- |

(300)

Ajutorul este purtător de dobânzi de recuperare calculate din momentul în care diferența între dobânzile teoretice și dobânda la care a fost acordat împrumutul în realitate devine datorată, până în momentul recuperării efective a ajutorului.

8.3.   Recuperarea ajutorului acordat sub forma unei reeșalonări a datoriilor după 2009 (măsura nr. 12)

| (301) | Mai întâi trebuie să se determine elementul de ajutor incompatibil al măsurii nr. 12, constând în reeșalonarea datoriilor de către municipiul Mikkeli după 2009. Astfel cum se arată la considerentele 219-226, reeșalonarea datoriilor notificată a fost pusă în aplicare cu modificări. Deoarece Comisia nu deține informații privind reeșalonarea aplicată în realitate, poate doar să ofere detalii privind metoda de recuperare. |
| --- | --- |

(301)

Mai întâi trebuie să se determine elementul de ajutor incompatibil al măsurii nr. 12, constând în reeșalonarea datoriilor de către municipiul Mikkeli după 2009. Astfel cum se arată la considerentele 219-226, reeșalonarea datoriilor notificată a fost pusă în aplicare cu modificări. Deoarece Comisia nu deține informații privind reeșalonarea aplicată în realitate, poate doar să ofere detalii privind metoda de recuperare.

| (302) | Ajutorul a fost pus la dispoziția întreprinderii din momentul în care Osuuskunta Karjaportti nu a respectat graficul de plăți convenit în procedura de restructurare sub control judiciar din 2006. Comisia consideră că, în momentul acordării ajutorului, Karjaportti nu mai avea acces pe piețele financiare. Prin urmare, ajutorul este egal cu suma datoriei reeșalonate. Așadar, sumele de recuperat sunt echivalente cu datoriile către municipiul Mikkeli care fac obiectul reeșalonării. Cu toate acestea, plățile deja efectuate pot fi deduse din sumele care trebuie recuperate. |
| --- | --- |

(302)

Ajutorul a fost pus la dispoziția întreprinderii din momentul în care Osuuskunta Karjaportti nu a respectat graficul de plăți convenit în procedura de restructurare sub control judiciar din 2006. Comisia consideră că, în momentul acordării ajutorului, Karjaportti nu mai avea acces pe piețele financiare. Prin urmare, ajutorul este egal cu suma datoriei reeșalonate. Așadar, sumele de recuperat sunt echivalente cu datoriile către municipiul Mikkeli care fac obiectul reeșalonării. Cu toate acestea, plățile deja efectuate pot fi deduse din sumele care trebuie recuperate.

| (303) | Ajutorul este purtător de dobândă de la data la care a fost pus la dispoziția întreprinderii până în momentul recuperării efective. |
| --- | --- |

(303)

Ajutorul este purtător de dobândă de la data la care a fost pus la dispoziția întreprinderii până în momentul recuperării efective.

9.   CONCLUZIE

| (304) | Comisia observă că investigația oficială privind garanția în valoare de 2,75 milioane EUR, notificată și ulterior retrasă de autoritățile finlandeze, nu mai este justificată în temeiul articolului 8 din regulamentul de procedură. |
| --- | --- |

(304)

Comisia observă că investigația oficială privind garanția în valoare de 2,75 milioane EUR, notificată și ulterior retrasă de autoritățile finlandeze, nu mai este justificată în temeiul articolului 8 din regulamentul de procedură.

| (305) | În ceea ce privește garanția acordată în anul 2000 și atribuirea terenurilor în același an de municipiul Mikkeli, Comisia consideră că măsurile respective reprezintă ajutor de stat compatibil ca ajutor de investiții în temeiul Orientărilor privind ajutoarele regionale din 1998. |
| --- | --- |

(305)

În ceea ce privește garanția acordată în anul 2000 și atribuirea terenurilor în același an de municipiul Mikkeli, Comisia consideră că măsurile respective reprezintă ajutor de stat compatibil ca ajutor de investiții în temeiul Orientărilor privind ajutoarele regionale din 1998.

| (306) | Se consideră că achiziția de terenuri efectuată de municipiul Mikkeli în 2002 nu implică ajutor de stat, deoarece a avut loc în condiții de piață. |
| --- | --- |

(306)

Se consideră că achiziția de terenuri efectuată de municipiul Mikkeli în 2002 nu implică ajutor de stat, deoarece a avut loc în condiții de piață.

| (307) | Garanțiile acordate de municipiul Mikkeli în martie 2004 și mai 2004 pot fi considerate ajutor de stat, având în vedere că, în momentul acordării, întreprinderea Karjaportti era în dificultate în sensul Orientărilor S&R din 1999. Aceste măsuri sunt incompatibile cu piața internă, deoarece niciuna dintre dispozițiile articolului 107 alineatele (2) și (3) din TFUE nu este îndeplinită. |
| --- | --- |

(307)

Garanțiile acordate de municipiul Mikkeli în martie 2004 și mai 2004 pot fi considerate ajutor de stat, având în vedere că, în momentul acordării, întreprinderea Karjaportti era în dificultate în sensul Orientărilor S&R din 1999. Aceste măsuri sunt incompatibile cu piața internă, deoarece niciuna dintre dispozițiile articolului 107 alineatele (2) și (3) din TFUE nu este îndeplinită.

| (308) | Măsurile adoptate de municipiul Mikkeli în cursul procedurii de restructurare sub control judiciar au fost acordate împreună cu creditori privați comparabili, în condiții similare. Prin urmare, Comisia consideră că principiul investitorului în economia de piață a fost respectat și că măsurile nu presupun ajutor de stat. |
| --- | --- |

(308)

Măsurile adoptate de municipiul Mikkeli în cursul procedurii de restructurare sub control judiciar au fost acordate împreună cu creditori privați comparabili, în condiții similare. Prin urmare, Comisia consideră că principiul investitorului în economia de piață a fost respectat și că măsurile nu presupun ajutor de stat.

| (309) | Se consideră că nici achiziția de acțiuni de către municipiul Mikkeli, nici ștergerea datoriilor din situațiile financiare din 2007 și 2008 nu conțin elemente de ajutor. |
| --- | --- |

(309)

Se consideră că nici achiziția de acțiuni de către municipiul Mikkeli, nici ștergerea datoriilor din situațiile financiare din 2007 și 2008 nu conțin elemente de ajutor.

| (310) | Conversia dobânzilor neachitate într-un împrumut de către municipiul Mikkeli în decembrie 2005 poate fi considerată ajutor de stat, având în vedere că, în momentul acordării, întreprinderea Karjaportti era în dificultate în sensul Orientărilor S&R din 2004. Această măsură este incompatibilă cu piața internă, deoarece niciuna dintre dispozițiile articolului 107 alineatele (2) și (3) din TFUE nu este îndeplinită. |
| --- | --- |

(310)

Conversia dobânzilor neachitate într-un împrumut de către municipiul Mikkeli în decembrie 2005 poate fi considerată ajutor de stat, având în vedere că, în momentul acordării, întreprinderea Karjaportti era în dificultate în sensul Orientărilor S&R din 2004. Această măsură este incompatibilă cu piața internă, deoarece niciuna dintre dispozițiile articolului 107 alineatele (2) și (3) din TFUE nu este îndeplinită.

| (311) | În ceea ce privește reeșalonarea datoriilor acceptată de către municipiul Mikkeli în 2009, se observă că aceasta reprezenta o nouă reeșalonare. În acest context, Comisia consideră că un creditor privat nu ar fi acceptat o astfel de reeșalonare și că măsura constituie ajutor de stat. Deoarece, în momentul acordării, întreprinderea Karjaportti era în dificultate în sensul Orientărilor S&R din 2004, măsura putea fi compatibilă numai în temeiul orientărilor respective. Întrucât nu sunt îndeplinite toate condițiile, se concluzionează că măsura constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(311)

În ceea ce privește reeșalonarea datoriilor acceptată de către municipiul Mikkeli în 2009, se observă că aceasta reprezenta o nouă reeșalonare. În acest context, Comisia consideră că un creditor privat nu ar fi acceptat o astfel de reeșalonare și că măsura constituie ajutor de stat. Deoarece, în momentul acordării, întreprinderea Karjaportti era în dificultate în sensul Orientărilor S&R din 2004, măsura putea fi compatibilă numai în temeiul orientărilor respective. Întrucât nu sunt îndeplinite toate condițiile, se concluzionează că măsura constituie ajutor de stat.

| (312) | Garanția acordată de Finnvera la 17 martie 2004 presupune, de asemenea, ajutor de stat incompatibil în temeiul Orientărilor S&R din 1999. Împrumutul acordat de Finnvera la 12 ianuarie 2006 nu constituie ajutor de stat, deoarece a fost acordat împreună cu creditori privați comparabili, în condiții similare. Același lucru este valabil și pentru garanția acordată de Finnvera în septembrie 2006 și împrumutul acordat în iulie 2007. |
| --- | --- |

(312)

Garanția acordată de Finnvera la 17 martie 2004 presupune, de asemenea, ajutor de stat incompatibil în temeiul Orientărilor S&R din 1999. Împrumutul acordat de Finnvera la 12 ianuarie 2006 nu constituie ajutor de stat, deoarece a fost acordat împreună cu creditori privați comparabili, în condiții similare. Același lucru este valabil și pentru garanția acordată de Finnvera în septembrie 2006 și împrumutul acordat în iulie 2007.

| (313) | În sfârșit, garanția acordată de Finnvera la 9 ianuarie 2008 poate fi considerată ajutor de stat, deoarece, în momentul acordării, Karjaportti era în dificultate în sensul Orientărilor S&R din 2004. Măsura este incompatibilă cu piața internă, deoarece niciuna dintre dispozițiile articolului 107 alineatele (2) și (3) din TFUE nu este îndeplinită, |
| --- | --- |

(313)

În sfârșit, garanția acordată de Finnvera la 9 ianuarie 2008 poate fi considerată ajutor de stat, deoarece, în momentul acordării, Karjaportti era în dificultate în sensul Orientărilor S&R din 2004. Măsura este incompatibilă cu piața internă, deoarece niciuna dintre dispozițiile articolului 107 alineatele (2) și (3) din TFUE nu este îndeplinită,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Procedura oficială de investigare inițiată în temeiul articolului 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește garanția în valoare de 2,75 milioane EUR (măsura nr. 11), notificată, dar ulterior retrasă de Finlanda, este închisă.

Articolul 2

Măsurile aplicate de Finlanda în favoarea Osuuskunta Karjaportti, constând în:

| — | achiziția de terenuri în 2002 (măsura nr. 3), |
| --- | --- |

—

achiziția de terenuri în 2002 (măsura nr. 3),

| — | măsurile adoptate în contextul procedurilor de restructurare sub control judiciar (măsura n. 6), |
| --- | --- |

—

măsurile adoptate în contextul procedurilor de restructurare sub control judiciar (măsura n. 6),

| — | achiziționarea de acțiuni de la Osuuskunta Karjaportti (măsura nr. 7), |
| --- | --- |

—

achiziționarea de acțiuni de la Osuuskunta Karjaportti (măsura nr. 7),

| — | ștergerea datoriilor în situațiile financiare din 2006 și 2008 (măsura nr. 9 și măsura nr. 10), |
| --- | --- |

—

ștergerea datoriilor în situațiile financiare din 2006 și 2008 (măsura nr. 9 și măsura nr. 10),

| — | împrumutul acordat de Finnvera în iunie 2006 (măsura nr. 14), |
| --- | --- |

—

împrumutul acordat de Finnvera în iunie 2006 (măsura nr. 14),

| — | contragaranția acordată de Finnvera în septembrie 2006 (măsura nr. 15) și |
| --- | --- |

—

contragaranția acordată de Finnvera în septembrie 2006 (măsura nr. 15) și

| — | împrumutul acordat de Finnvera în iulie 2007 (măsura nr. 16) |
| --- | --- |

—

împrumutul acordat de Finnvera în iulie 2007 (măsura nr. 16)

nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

Articolul 3

Măsurile de ajutor de stat aplicate de Finlanda în favoarea Osuuskunta Karjaportti, constând în:

| — | o garanție acordată în iunie 2000 (măsura nr. 1) și |
| --- | --- |

—

o garanție acordată în iunie 2000 (măsura nr. 1) și

| — | atribuirea de terenuri în același an (măsura nr. 2) |
| --- | --- |

—

atribuirea de terenuri în același an (măsura nr. 2)

sunt compatibile cu piața internă în sensul articolului 107 alineatul (3) litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

Articolul 4

Măsurile de ajutor de stat aplicate de Finlanda în favoarea Osuuskunta Karjaportti, constând în:

| — | garanția acordată la 8 martie 2004 de municipiul Mikkeli (măsura nr. 4); |
| --- | --- |

—

garanția acordată la 8 martie 2004 de municipiul Mikkeli (măsura nr. 4);

| — | garanția acordată la 10 mai 2004 de municipiul Mikkeli (măsura nr. 5); |
| --- | --- |

—

garanția acordată la 10 mai 2004 de municipiul Mikkeli (măsura nr. 5);

| — | conversia dobânzilor neachitate în împrumuturi (măsura nr. 8); |
| --- | --- |

—

conversia dobânzilor neachitate în împrumuturi (măsura nr. 8);

| — | garanția acordată la 17 martie 2004 de Finnvera (măsura nr. 13); |
| --- | --- |

—

garanția acordată la 17 martie 2004 de Finnvera (măsura nr. 13);

| — | garanția acordată la 9 ianuarie 2008 de Finnvera (măsura nr. 17); |
| --- | --- |

—

garanția acordată la 9 ianuarie 2008 de Finnvera (măsura nr. 17);

| — | reeșalonarea datoriilor după 2009 (măsura nr. 12) |
| --- | --- |

—

reeșalonarea datoriilor după 2009 (măsura nr. 12)

au fost puse în aplicare în mod ilegal de către Finlanda, cu încălcarea articolului 108 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, și sunt incompatibile cu piața internă.

Articolul 5

1.   Finlanda recuperează de la beneficiar ajutorul menționat la articolul 4.

2.   Sumele care trebuie recuperate sunt purtătoare de dobândă începând de la data la care acestea a fost pus la dispoziția beneficiarului până la data recuperării lor efective.

3.   Dobânda se calculează ca dobândă compusă în conformitate cu dispozițiile capitolului V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei.

4.   Finlanda anulează toate plățile neefectuate ale ajutorului menționat la articolul 4, începând de la data adoptării prezentei decizii.

Articolul 6

1.   Recuperarea ajutorului de stat menționat la articolul 4 este imediată și efectivă.

2.   Finlanda se asigură că prezenta decizie este pusă în aplicare în termen de patru luni de la data notificării acesteia.

Articolul 7

1.   În termen de două luni de la notificarea prezentei decizii, Finlanda trebuie să comunice Comisiei următoarele informații:

| (a) | suma totală (suma principală și dobânda de recuperare) care trebuie recuperată de la beneficiar; |
| --- | --- |

(a)

suma totală (suma principală și dobânda de recuperare) care trebuie recuperată de la beneficiar;

| (b) | o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate și a celor planificate în vederea conformării cu prezenta decizie; |
| --- | --- |

(b)

o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate și a celor planificate în vederea conformării cu prezenta decizie;

| (c) | documente justificative care să arate că beneficiarul a primit ordinul de a restitui ajutorul. |
| --- | --- |

(c)

documente justificative care să arate că beneficiarul a primit ordinul de a restitui ajutorul.

2.   Finlanda informează periodic Comisia cu privire la stadiul măsurilor naționale adoptate în vederea punerii în aplicare a prezentei decizii până la recuperarea ajutorului incompatibil menționat la articolul 4. Finlanda transmite imediat, la solicitarea Comisiei, informațiile privind măsurile deja adoptate și planificate pentru respectarea prezentei decizii. Acesta furnizează, de asemenea, informații detaliate privind sumele recuperate de la beneficiar care reprezintă ajutorul și dobânzile de recuperare aferente acestor sume.

Articolul 8

Prezenta decizie se adresează Republicii Finlanda.

Adoptată la Bruxelles, 12 iunie 2012.

Pentru Comisie

Joaquín ALMUNIA

Vicepreședinte

---

(1)  JO C 134, 13.6.2009, p. 16; JO C 58, 10.3.2010, p. 4.

1

(2)  Începând de la 1 decembrie 2009, articolele 87 și 88 din Tratatul CE au devenit articolele 107 și, respectiv, 108 din Tratatul privind Funcționarea Uniunii Europene (TFUE). Cele două seturi de articole sunt, în esență, identice. În sensul prezentei decizii, trimiterile la articolele 107 și 108 din TFUE trebuie înțelese ca trimiteri la articolele 87 și, respectiv, 88 din Tratatul CE, după caz. TFUE a introdus, de asemenea, unele modificări de terminologie, cum ar fi înlocuirea termenului „Comunitate” cu „Uniune” și a sintagmei „piață comună” cu „piață internă”. Prezenta decizie utilizează terminologia TFUE.

2

(3)  JO C 134, 13.6.2009, p. 16.

3

(4)  JO C 58, 10.3.2010, p. 4.

4

(5)  Laki yrityksen saneerauksesta 25.1.1993/47, Lag om företagssanering 25.1.1993/47.

5

(6)  A se vedea descrierea Finnvera de la considerentul 56.

6

(7)  Rata de schimb utilizată a fost 1 EUR = 5,95 FIM.

7

(8)  Garanția a fost desemnată ca măsura nr. 1 în prima decizie de inițiere a procedurii.

8

(9)  Municipiul Mikkeli a primit inițial o ipotecă imobiliară asupra proprietății din Rokkala a Karjaportti (proprietatea 491-8-8-2), cu valoare nominală de 7,5 milioane FIM (1 261 409 EUR); în 2002, ipoteca a fost transferată către unitatea de producție din Tikkala (proprietatea 491-35-1-1), după ce proprietatea din Rokkala a fost achiziționată de municipiul Mikkeli (a se vedea descrierea măsurii nr. 3, considerentul 25).

9

(10)  O ipotecă comercială este creată prin emiterea unei note de ipotecare comercială, înregistrată la registrul ipotecar comercial; aceste note sunt prezentate ca garanție creditorului respectivei societăți. Capitalul nominal al notelor și dobânda acumulată la rata stabilită în note și suma rezervată pentru costuri de executare constituie suma maximă care poate fi primită de titular. O ipotecă comercială va acoperi, în principiu, toate activele comerciale (precum utilaje, echipamente, drepturi privind mărcile, materii prime, produse, numerar, creanțe) ale societății debitoare, cu excepția bunurilor imobile.

10

(11)  Districtul rural Mikkeli a fost inclus în municipiul Mikkeli în 2001.

11

(12)  A se vedea secțiunea 155 a procesului verbal al ședinței comitetului executiv al municipiului Mikkeli din 25 februarie 2002.

12

(13)  JO C 273, 9.9.1997, p. 3.

13

(14)  Conform procesului-verbal al consiliului local Mikkeli din 12 iunie 2000, măsurile au fost adoptate pentru construirea unui nou spațiu de producție.

14

(15)  La acest preț s-a adăugat suma de 336 376 EUR pentru costuri de nivelare, care a fost rambursată către Karjaportti de municipiul Mikkeli. Astfel, contractul de vânzare-cumpărare a proprietăților prevede o valoare de achiziție de 6 983 163 EUR.

15

(16)  A se vedea nota de subsol 9.

16

(17)  A se vedea Legea 47/1993 privind restructurarea întreprinderilor, secțiunea 1.

17

(18)  A se vedea Legea 47/1993 privind restructurarea întreprinderilor, secțiunea 17.

18

(19)  informații confidențiale

19

(20)  Conform secțiunii 3 punctul 7 din Legea 47/1993 privind restructurarea întreprinderilor, datorii garantate înseamnă datorii de restructurare prin care creditorul deține, în relație cu terți, un drept de garanție efectiv asupra proprietății care aparține sau se află în posesia debitorului, în măsura în care valoarea veniturilor este suficientă pentru a acoperi creanța creditorului după scăderea costurilor de lichidare și a creanțelor prioritare.

20

(21)  A se vedea descrierea Finnvera din considerentul 56.

21

(22)  Reducerea dobânzilor a fost menționată ca măsura nr. 2 în prima decizie de inițiere a procedurii.

22

(23)  Reducerea dobânzilor pentru taxele neachitate a fost menționată ca măsura nr. 4 în prima decizie de inițiere a procedurii.

23

(24)  Cele două evaluări au stabilit valoarea de piață a sediilor care au servit drept gaj pe baza unor prețuri comparabile și a unor informații despre închirieri; evaluările au fost efectuate de Kaakon Notariaatti Oy, www.kaakonnotariaatti.fi și de Catella Property Oy, www.catella.fi. Studiile au fost comandate de administratorul judiciar al Karjaportti.

24

(25)  Karjaportti a achitat, după aceste date, dobânda aferentă datoriilor garantate.

25

(26)  Conversia dobânzilor restante a fost menționată ca măsura nr. 3 în prima decizia de inițiere a procedurii.

26

(27)  Garanția a fost menționată ca măsura nr. 5 în prima decizie de inițiere a procedurii.

27

(28)  Aceste măsuri au fost menționate ca reprezentând măsura nr. 6 în prima decizie de inițiere a procedurii.

28

(29)  Propunerile au fost prezentate la 26 mai 2009, 28 septembrie 2009, 18 noiembrie 2009, 22 ianuarie 2010, 17 februarie 2010, 12 aprilie 2010, 2 iunie 2010, 23 august 2010, 3 noiembrie 2010, 10 februarie 2011 și 31 mai 2011.

29

(30)  Decizia Comisiei N 715/06, Finlanda. Scutire de impozit în favoarea Finnvera Oyj, JO C 307, 18.12.2007, p. 6.

30

(31)  JO C 71, 11.3.2000, p. 14, punctul 4.2.

31

(32)  JO C 155, 20.6.2008, p. 10.

32

(33)  JO C 288, 9.10.1999, p. 2.

33

(34)  JO C 209, 10.7.1997, p. 3.

34

(35)  JO C 244, 1.10.2004, p. 2; prelungită în 2009, JO C 156, 9.7.2009, p. 3.

35

(36)  JO C 74, 10.3.1998, p. 9.

36

(37)  A se vedea cauza C 480/98 Regatul Spaniei/Comisia, Rec. 2000, p. I-08717, punctul 18.

37

(38)  A se vedea punctul 79 din Orientările S&R din 1999: „Sub rezerva dispozițiilor de mai jos, prezentele orientări intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. Acestea rămân în vigoare timp de cinci ani, cu excepția cazului în care o nouă decizie prevede altfel”. Orientările S&R din 1999 au fost publicate la 9 octombrie 1999.

38

(39)  A se vedea punctul 102 din Orientările S&R din 2004.

39

(40)  Conform procesului verbal al ședinței consiliului local din 8 martie 2004, Karjaportti începuse restructurarea datoriilor în cursul anului respectiv și a solicitat municipiului Mikkeli să amâne pentru 2005 plata tranșelor datorate în 2004 pentru împrumutul acordat în 2000, care fusese garantat de municipiul Mikkeli (consiliul local a acceptat această cerere).

40

(41)  JO L 83, 27.3.1999, p. 1.

41

(42)  Punctul 2.1 din Comunicarea privind garanțiile din 2008.

42

(43)  A se vedea cauzele conexate C-341/06 P și C-342/06 P Chronopost SA și La Poste/Union française de l’express (UFEX) și alții, Rep. 2008, p. I-04777, punctul 95.

43

(44)  Potrivit procesului-verbal al ședinței consiliului local Mikkeli din 12 iunie 2000, „... trebuie observat că riscul la care este supus municipiul este ridicat în primii ani ...”.

44

(45)  A se vedea secțiunea 6 din Orientările privind ajutoarele regionale din 1998.

45

(46)  Decizia Comisiei în cauza N238/1999, scrisoarea către autoritățile finlandeze din 13 decembrie 1999 privind harta ajutorului regional 2000-2006,

46

(47)  A se vedea cauza T-14/96 Bretagne Angleterre Irlande (BAI)/Comisia, Rec. 1999, p. II-139 punctul 71; cauzele conexate T-116/01 și T-118/01, P & O European Ferries (Vizcaya), SA și Diputación Foral de Vizcaya/Comisia, Rec. 2003, p. II-02957, punctul 114 și următoarele.

47

(48)  A se vedea considerentul 3.1.2; proprietatea nu era grevată de ipoteci atunci când a fost transferată municipiului Mikkeli.

48

(49)  JO L 140, 30.4.2004, p. 1.

49

(50)  A se vedea punctul 4.4, notele de subsol 10 și 21 din Orientările privind ajutoarele regionale din 1998.

50

(51)  Conform secțiunii din Orientările S&R din 1999, acestea se aplicau până la 9 octombrie 2004; a se vedea nota de subsol 36 de mai sus.

51

(52)  Cauza T-95/11 BP Chemicals/Comisia, Rec. 1998, p. II-3235.

52

(53)  Cauza T-95/11 BP Chemicals/Comisia, Rec. 1998, p. II-3235, punctele 171 și 172.

53

(54)  A se vedea cauza C 480/98 Regatul Spaniei/Comisia, Rec. 2000, p. I-08717, punctul 19.

54

(55)  A se vedea [...].

55

(56)  A se vedea punctul 102 din Orientările S&R din 2004.

56

(57)  A se vedea cauza T-152/99 Hamsa/Comisia, Rec. 2002, p. II-3049, punctul 158.

57

(58)  A se vedea cauza T-36/99 Lenzing AG/Comisia, Rec. 2004, p. II-3597, punctul 152.

58

(59)  A se vedea cauza C-342/96 Spania/Comisia, Rec. 1999, p. I-2459, punctul 46.

59

(60)  A se vedea cauza T-36/99 Lenzing AG/Comisia, Rec. 2004, p. II-3597, punctul 140 și următoarele.

60

(61)  Cauza C-482/99 Republica Franceză/Comisia (Stardust Marine), Rec. 2002, p. I-4397.

61

(62)  Cauza T-358/94 Air France/Comisia, Rec. 1996, p. II-2109, punctele 55-61.

62

(63)  Cauza C-482/99 Republica Franceză/Comisia (Stardust Marine), Rec. 2002, p. I-4397, punctele 50-59.

63

(64)  A se vedea articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1998/2006 al Comisiei, JO L 379, 28.12.2006, p. 5.

64

(65)  JO L 10, 13.1.2001, p. 30.

65

(66)  Conform secțiunii 6 din Orientările S&R din 1999, acestea s-au aplicat până la 9 octombrie 2004; a se vedea nota. 37 de mai sus.

66

(67)  A se vedea cauza C-70/72 Comisia/Germania, Rec. 1973, p. 00813, punctul 13.

67

(68)  A se vedea cauzele conexate C-278/92, C-279/92 și C-280/92 Spania/Comisia, Rec. 1994, p. I-4103, punctul 75.

68

(69)  A se vedea cauza C-75/97 Belgia/Comisia, Rec. 1999, p. I-030671 punctele 64-65.

69

(70)  Punctul 2.2 și punctul 4.1. litera (a) din Comunicarea privind garanțiile din 2008

70

(71)  JO C 14, 19.1.2008, p. 6.

71

---

| 16.1.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 12/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.1.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 12/38

---

DECIZIA COMISIEI

din 25 iulie 2012

privind ajutorul de stat nr. SA.33114 (2012/C) (ex. 2011/NN) – Polonia Presupus ajutor acordat șantierului naval Crist

[notificată cu numărul C(2012) 5057]

(Numai textul în limba polonă este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2013/9/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

în urma invitației adresate părților interesate de a-și prezenta observațiile în conformitate cu dispozițiile citate mai sus (1),

întrucât:

I.   PROCEDURA

| (1) | La 6 noiembrie 2008, Comisia a adoptat două decizii de recuperare (2) referitoare la ajutorul de stat ilegal acordat șantierelor navale din Gdynia și Szczecin (denumite în continuare „șantierul naval Gdynia” și „șantierul naval Szczecin”), decizii prin care se autoriza o procedură de vânzare specială. Autorităților poloneze li s-a oferit posibilitatea de a vinde grupat activele șantierelor prin licitații deschise, transparente, necondiționate și nediscriminatorii. |
| --- | --- |

(1)

La 6 noiembrie 2008, Comisia a adoptat două decizii de recuperare (2) referitoare la ajutorul de stat ilegal acordat șantierelor navale din Gdynia și Szczecin (denumite în continuare „șantierul naval Gdynia” și „șantierul naval Szczecin”), decizii prin care se autoriza o procedură de vânzare specială. Autorităților poloneze li s-a oferit posibilitatea de a vinde grupat activele șantierelor prin licitații deschise, transparente, necondiționate și nediscriminatorii.

| (2) | Pe parcursul procesului de recuperare a ajutorului, Comisia a solicitat clarificări în privința procedurilor de licitație menționate mai sus. În urma apariției în presă a unor informații potrivit cărora este posibil ca organismul public Agencja Rozwoju Przemysłu (agenția pentru dezvoltare industrială, denumită în continuare „ARP”) să fi acordat în septembrie 2010 un împrumut (denumit în continuare „măsura”) către Crist S.A. (denumită în continuare „societatea Crist” sau „societatea”) pentru cumpărarea anumitor active ale Șantierului Gdynia, Comisia a solicitat clarificarea acestui aspect în cadrul unei întâlniri cu autoritățile poloneze, desfășurată la 22 octombrie 2010. Acestea și-au explicat poziția și s-au angajat să prezinte toate informațiile necesare și documentele doveditoare referitoare la tranzacție. Informațiile au fost transmise la 25 noiembrie 2010 și 5 decembrie 2011. |
| --- | --- |

(2)

Pe parcursul procesului de recuperare a ajutorului, Comisia a solicitat clarificări în privința procedurilor de licitație menționate mai sus. În urma apariției în presă a unor informații potrivit cărora este posibil ca organismul public Agencja Rozwoju Przemysłu (agenția pentru dezvoltare industrială, denumită în continuare „ARP”) să fi acordat în septembrie 2010 un împrumut (denumit în continuare „măsura”) către Crist S.A. (denumită în continuare „societatea Crist” sau „societatea”) pentru cumpărarea anumitor active ale Șantierului Gdynia, Comisia a solicitat clarificarea acestui aspect în cadrul unei întâlniri cu autoritățile poloneze, desfășurată la 22 octombrie 2010. Acestea și-au explicat poziția și s-au angajat să prezinte toate informațiile necesare și documentele doveditoare referitoare la tranzacție. Informațiile au fost transmise la 25 noiembrie 2010 și 5 decembrie 2011.

| (3) | La 6 decembrie 2011, Comisia s-a întâlnit cu autoritățile poloneze. |
| --- | --- |

(3)

La 6 decembrie 2011, Comisia s-a întâlnit cu autoritățile poloneze.

| (4) | Au avut loc o serie de schimburi între vicepreședintele Almunia și ministrul polonez al finanțelor, dl Grad, care au culminat cu o scrisoare a dlui Grad datată 25 octombrie 2011, prin care Comisia era informată că finalizarea procedurii de lichidare era planificată pentru sfârșitul lui 2011, atât pentru șantierul Gdynia, cât și pentru șantierul Szczecin. |
| --- | --- |

(4)

Au avut loc o serie de schimburi între vicepreședintele Almunia și ministrul polonez al finanțelor, dl Grad, care au culminat cu o scrisoare a dlui Grad datată 25 octombrie 2011, prin care Comisia era informată că finalizarea procedurii de lichidare era planificată pentru sfârșitul lui 2011, atât pentru șantierul Gdynia, cât și pentru șantierul Szczecin.

| (5) | Prin scrisoarea datată 25 ianuarie 2012, Comisia a informat Polonia că a decis inițierea procedurii prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind Funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „TFUE”) având ca obiect măsura în cauză (decizie denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii”). |
| --- | --- |

(5)

Prin scrisoarea datată 25 ianuarie 2012, Comisia a informat Polonia că a decis inițierea procedurii prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind Funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „TFUE”) având ca obiect măsura în cauză (decizie denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii”).

| (6) | Decizia de inițiere a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsura în cauză. |
| --- | --- |

(6)

Decizia de inițiere a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsura în cauză.

| (7) | Polonia și-a prezentat observațiile la 27 februarie 2012. Nu s-au primit observații din partea terților. Polonia a transmis informații suplimentare la 4 și 5 iunie 2012. |
| --- | --- |

(7)

Polonia și-a prezentat observațiile la 27 februarie 2012. Nu s-au primit observații din partea terților. Polonia a transmis informații suplimentare la 4 și 5 iunie 2012.

II.   CONTEXTUL CAZULUI

1.   Descrierea beneficiarului

| (8) | Potrivit autorităților poloneze, Crist, o societate privată cu sediul în Gdańsk, a fost înființată în 1990 de cei doi proprietari actuali. Societatea are aproximativ 150 de angajați și circa 500 de contractanți independenți care îi prestează servicii. Principalele domenii de activitate ale societății Crist sunt construcțiile navale, reparațiile navale și instalațiile hidrotehnice. În perioada 2004-2008, societatea a lucrat la aproape 20 de nave și alte construcții. Clienții societății sunt în principal armatori din Europa (Germania, Țările de Jos, Scandinavia și Polonia). |
| --- | --- |

(8)

Potrivit autorităților poloneze, Crist, o societate privată cu sediul în Gdańsk, a fost înființată în 1990 de cei doi proprietari actuali. Societatea are aproximativ 150 de angajați și circa 500 de contractanți independenți care îi prestează servicii. Principalele domenii de activitate ale societății Crist sunt construcțiile navale, reparațiile navale și instalațiile hidrotehnice. În perioada 2004-2008, societatea a lucrat la aproape 20 de nave și alte construcții. Clienții societății sunt în principal armatori din Europa (Germania, Țările de Jos, Scandinavia și Polonia).

| (9) | Potrivit autorităților poloneze, societatea este activă în principal pe următoarele trei segmente de piață:






  — | construcții hidrotehnice: construcții din oțel utilizate ca ecluze, baraje, chesoane și alte construcții din oțel destinate construirii de cheiuri maritime și jetele portuare, |
| --- | --- | --- |

(9)

Potrivit autorităților poloneze, societatea este activă în principal pe următoarele trei segmente de piață:

—

construcții hidrotehnice: construcții din oțel utilizate ca ecluze, baraje, chesoane și alte construcții din oțel destinate construirii de cheiuri maritime și jetele portuare,

| — | energie regenerabilă: dispozitive și/sau elemente utilizate pentru construirea de parcuri de turbine eoliene maritime, |
| --- | --- |

—

energie regenerabilă: dispozitive și/sau elemente utilizate pentru construirea de parcuri de turbine eoliene maritime,

| — | instalații offshore: instalații de prospectare, explorare și prelucrare care funcționează în larg, utilizate pentru susținerea platformelor de forare și a modulelor de construcție a platformelor de forare din oțel. |
| --- | --- |

—

instalații offshore: instalații de prospectare, explorare și prelucrare care funcționează în larg, utilizate pentru susținerea platformelor de forare și a modulelor de construcție a platformelor de forare din oțel.

| (10) | Structura veniturilor societății Crist, defalcată pe segmente de piață, este ilustrată în tabelul 1 de mai jos. Autoritățile poloneze au informat Comisia că această structură de venituri este rezultatul punerii în aplicare a planului de afaceri, care prevede deplasarea accentului dinspre construcția tradițională de nave către sectorul maritim al energiei regenerabile și al hidrotehnicii.

  Tabelul 1


  Structura veniturilor societății Crist defalcată pe segmente









  Categorie de venituri | 2009 | 2010 (4) | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| hidrotehnică | [17-23] (5) % | [4-6] % | [3-5] % |
| energie regenerabilă | [23-28] % | [75-80] % | [67-74] % |
| instalații în larg (offshore) | [21-26] % | [6-8] % | [6-8] % |
| altele (construcție de nave) | [29-34] % | [9-12] % | [17-20] % |

(10)

Structura veniturilor societății Crist, defalcată pe segmente de piață, este ilustrată în tabelul 1 de mai jos. Autoritățile poloneze au informat Comisia că această structură de venituri este rezultatul punerii în aplicare a planului de afaceri, care prevede deplasarea accentului dinspre construcția tradițională de nave către sectorul maritim al energiei regenerabile și al hidrotehnicii.

Tabelul 1

Structura veniturilor societății Crist defalcată pe segmente

Categorie de venituri

2009

2010 (4)

2011

hidrotehnică

[17-23] (5) %

[4-6] %

[3-5] %

energie regenerabilă

[23-28] %

[75-80] %

[67-74] %

instalații în larg (offshore)

[21-26] %

[6-8] %

[6-8] %

altele (construcție de nave)

[29-34] %

[9-12] %

[17-20] %

| (11) | Potrivit autorităților poloneze, veniturile societății Crist au crescut de zece ori în perioada 2002-2009, ajungând la 383 de milioane PLN în 2009 (95,75 milioane EUR (6)). Veniturile au scăzut la 236 de milioane PLN în 2010 (59 de milioane EUR), dar au atins 630 de milioane PLN (157,5 milioane EUR) în 2011. Principalele rezultate financiare ale societății Crist, referitoare la perioada 2007-2009, cu alte cuvinte înaintea acordării împrumutului ARP, și la perioada 2010-2011, cu alte cuvinte după acordarea împrumutului, sunt rezumate în tabelul 2.

  Tabelul 2


  Principalele rezultate financiare ale societății Crist în perioada 2007-2011 (milioane PLN) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Venituri din vânzări | 323,41 | 361,06 | 383,77 | 236,48 | 630,29 |
| Profit din vânzări | 19,10 | 20,80 | 27,10 | 5,5 | 53,1 |
| Profit din exploatare | 20,80 | 19,50 | 25,80 | 15,37 | 49,33 |
| Profit net | 22,20 | 20,10 | 15,50 | 12,62 | 31,66 |
| Amortizare | 2,40 | 3,30 | 4,20 | 5,58 | 10,75 |
| Excedent financiar | 24,60 | 23,40 | 19,70 | 18,20 | 42,41 |

(11)

Potrivit autorităților poloneze, veniturile societății Crist au crescut de zece ori în perioada 2002-2009, ajungând la 383 de milioane PLN în 2009 (95,75 milioane EUR (6)). Veniturile au scăzut la 236 de milioane PLN în 2010 (59 de milioane EUR), dar au atins 630 de milioane PLN (157,5 milioane EUR) în 2011. Principalele rezultate financiare ale societății Crist, referitoare la perioada 2007-2009, cu alte cuvinte înaintea acordării împrumutului ARP, și la perioada 2010-2011, cu alte cuvinte după acordarea împrumutului, sunt rezumate în tabelul 2.

Tabelul 2

Principalele rezultate financiare ale societății Crist în perioada 2007-2011 (milioane PLN)

2007

2008

2009

2010

2011

Venituri din vânzări

323,41

361,06

383,77

236,48

630,29

Profit din vânzări

19,10

20,80

27,10

5,5

53,1

Profit din exploatare

20,80

19,50

25,80

15,37

49,33

Profit net

22,20

20,10

15,50

12,62

31,66

Amortizare

2,40

3,30

4,20

5,58

10,75

Excedent financiar

24,60

23,40

19,70

18,20

42,41

| (12) | Potrivit autorităților poloneze, creditele și limitele de expunere ale societății au fost în 2011 de aproximativ [...]* milioane PLN ([...] milioane EUR), incluzând împrumutul din partea ARP (a se vedea secțiunea 3 – „Descrierea măsurii”) și sprijinul financiar acordat sub diferite forme de patru bănci private. Societatea este implicată în prezent în executarea unui număr de zece contracte cu o valoare totală de circa [...] milioane PLN ([...] milioane EUR) și este în curs de negociere a unor noi contracte în valoare de aproximativ [...] milioane PLN ([...] milioane EUR). |
| --- | --- |

(12)

Potrivit autorităților poloneze, creditele și limitele de expunere ale societății au fost în 2011 de aproximativ [...]* milioane PLN ([...] milioane EUR), incluzând împrumutul din partea ARP (a se vedea secțiunea 3 – „Descrierea măsurii”) și sprijinul financiar acordat sub diferite forme de patru bănci private. Societatea este implicată în prezent în executarea unui număr de zece contracte cu o valoare totală de circa [...] milioane PLN ([...] milioane EUR) și este în curs de negociere a unor noi contracte în valoare de aproximativ [...] milioane PLN ([...] milioane EUR).

2.   Descrierea programului

| (13) | La 27 mai 2010, Crist a solicitat împrumutul din partea ARP (a se vedea secțiunea 3 – „Descrierea măsurii”) în cadrul „Programului de sprijinire de către ARP a inițiativelor pentru stimularea economiei poloneze” (denumit în continuare „Programul”), în cadrul subcategoriei „Sprijin pentru întreprinderile din regiunile cele mai vulnerabile afectate de criza economică”. |
| --- | --- |

(13)

La 27 mai 2010, Crist a solicitat împrumutul din partea ARP (a se vedea secțiunea 3 – „Descrierea măsurii”) în cadrul „Programului de sprijinire de către ARP a inițiativelor pentru stimularea economiei poloneze” (denumit în continuare „Programul”), în cadrul subcategoriei „Sprijin pentru întreprinderile din regiunile cele mai vulnerabile afectate de criza economică”.

| (14) | Societățile eligibile pentru a primi finanțare în cadrul programului sunt întreprinderile mijlocii și mari care implementează proiecte vizând stimularea cererii la nivelul economiei poloneze și care sunt active în regiunile cele mai vulnerabile, afectate de criza economică sau de inundații grave. Aceste regiuni sunt clar definite în cadrul programului. Regiunea Gdańsk este una dintre regiunile vulnerabile, conform definiției din cadrul programului, în timp ce regiunea Gdynia nu este. |
| --- | --- |

(14)

Societățile eligibile pentru a primi finanțare în cadrul programului sunt întreprinderile mijlocii și mari care implementează proiecte vizând stimularea cererii la nivelul economiei poloneze și care sunt active în regiunile cele mai vulnerabile, afectate de criza economică sau de inundații grave. Aceste regiuni sunt clar definite în cadrul programului. Regiunea Gdańsk este una dintre regiunile vulnerabile, conform definiției din cadrul programului, în timp ce regiunea Gdynia nu este.

| (15) | Potrivit programului, ARP va participa la proiecte și la finanțarea unor întreprinderi destinate să stimuleze cererea de pe piață și dezvoltarea economică. ARP ar trebui să beneficieze de un randament rezonabil, cu alte cuvinte participarea trebuie să aibă loc în condițiile pieței. Intensitatea maximă a finanțării asigurată prin ARP nu poate să depășească 80 % din valoarea netă a investiției prevăzute. |
| --- | --- |

(15)

Potrivit programului, ARP va participa la proiecte și la finanțarea unor întreprinderi destinate să stimuleze cererea de pe piață și dezvoltarea economică. ARP ar trebui să beneficieze de un randament rezonabil, cu alte cuvinte participarea trebuie să aibă loc în condițiile pieței. Intensitatea maximă a finanțării asigurată prin ARP nu poate să depășească 80 % din valoarea netă a investiției prevăzute.

| (16) | Potrivit autorităților poloneze, ARP nu ar trebui să sprijine proiecte care ar putea conține elemente de ajutor de stat, cu excepția proiectelor legate de securitatea și apărarea națională, în conformitate cu articolul 346 din TFUE (7). |
| --- | --- |

(16)

Potrivit autorităților poloneze, ARP nu ar trebui să sprijine proiecte care ar putea conține elemente de ajutor de stat, cu excepția proiectelor legate de securitatea și apărarea națională, în conformitate cu articolul 346 din TFUE (7).

| (17) | Programul face parte din activitatea comercială a ARP vizând realizarea de profit și aplică, potrivit autorităților poloneze, standardele de piață relevante pentru serviciile comerciale de finanțare a întreprinderilor. Conform explicațiilor furnizate de Polonia, această activitate este separată de acordarea de ajutor de stat de către ARP întreprinderilor aflate în dificultate. |
| --- | --- |

(17)

Programul face parte din activitatea comercială a ARP vizând realizarea de profit și aplică, potrivit autorităților poloneze, standardele de piață relevante pentru serviciile comerciale de finanțare a întreprinderilor. Conform explicațiilor furnizate de Polonia, această activitate este separată de acordarea de ajutor de stat de către ARP întreprinderilor aflate în dificultate.

3.   Descrierea măsurii

| (18) | Măsura supusă investigației este un împrumut de 150 de milioane PLN (33,4 milioane EUR) acordat de ARP societății Crist la 14 septembrie 2010 (denumit în continuare „împrumutul ARP”) pentru achiziționarea grupată de active care includeau un doc uscat, așa-numita zonă 2 a șantierului naval Crist. Potrivit autorităților poloneze, împrumutul reprezenta, la momentul acordării, mai puțin de [...] % din valoarea totală a creditelor și a limitelor de expunere ale societății. |
| --- | --- |

(18)

Măsura supusă investigației este un împrumut de 150 de milioane PLN (33,4 milioane EUR) acordat de ARP societății Crist la 14 septembrie 2010 (denumit în continuare „împrumutul ARP”) pentru achiziționarea grupată de active care includeau un doc uscat, așa-numita zonă 2 a șantierului naval Crist. Potrivit autorităților poloneze, împrumutul reprezenta, la momentul acordării, mai puțin de [...] % din valoarea totală a creditelor și a limitelor de expunere ale societății.

| (19) | Conform condițiilor programului, rata dobânzii împrumutului ARP ar trebui să fie echivalentă cu rata de bază aplicabilă, la care se adaugă o marjă netă a dobânzii de 0,9-4 % pe an (denumită în continuare „marja dobânzii”), proporțională cu riscul finanțării și cu calitatea garanțiilor oferite de beneficiar, conform celor prezentate în tabelul 3.

  Tabelul 3


  Marja dobânzii aplicabilă măsurii potrivit programului









  Risc financiar | garanții solide | garanții medii | garanții slabe |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| scăzut | 0,9 % | 1,0-1,4 % | 1,5-1,8 % |
| mediu | 1,0-1,4 % | 1,5-1,8 % | 1,9-3,3 % |
| ridicat | 1,5-1,8 % | 1,9-3,3 % | 3,4-4,0 % |

(19)

Conform condițiilor programului, rata dobânzii împrumutului ARP ar trebui să fie echivalentă cu rata de bază aplicabilă, la care se adaugă o marjă netă a dobânzii de 0,9-4 % pe an (denumită în continuare „marja dobânzii”), proporțională cu riscul finanțării și cu calitatea garanțiilor oferite de beneficiar, conform celor prezentate în tabelul 3.

Tabelul 3

Marja dobânzii aplicabilă măsurii potrivit programului

Risc financiar

garanții solide

garanții medii

garanții slabe

scăzut

0,9 %

1,0-1,4 %

1,5-1,8 %

mediu

1,0-1,4 %

1,5-1,8 %

1,9-3,3 %

ridicat

1,5-1,8 %

1,9-3,3 %

3,4-4,0 %

| (20) | Marja dobânzii a fost stabilită în cazul împrumutului acordat de către ARP societății Crist la valoarea de 1,8 %. Rata globală a dobânzii împrumutului primit de societatea Crist a fost de 6,81 % (8). Rata dobânzii a fost stabilită la nivelul ratei de bază, definită drept rata WIBOR (9) la 3 luni (care avea, la momentul acordării împrumutului, valoarea de 3,81 %) plus 1,2 %, la care s-a adăugat o marjă a dobânzii de 1,8 %. Marja dobânzii a fost stabilită de ARP la valoarea de 1,8 % deoarece atât riscul financiar al acestei tranzacții, cât și garanțiile au fost considerate medii, ceea ce, potrivit tabelului 3, ar trebui să conducă la o marjă între 1,5 % și 1,8 %. Scadența împrumutului acordat de ARP este 31 decembrie 2015, cu alte cuvinte aproximativ 5 ani și 3 luni de la data acordării măsurii – 14 septembrie 2010. |
| --- | --- |

(20)

Marja dobânzii a fost stabilită în cazul împrumutului acordat de către ARP societății Crist la valoarea de 1,8 %. Rata globală a dobânzii împrumutului primit de societatea Crist a fost de 6,81 % (8). Rata dobânzii a fost stabilită la nivelul ratei de bază, definită drept rata WIBOR (9) la 3 luni (care avea, la momentul acordării împrumutului, valoarea de 3,81 %) plus 1,2 %, la care s-a adăugat o marjă a dobânzii de 1,8 %. Marja dobânzii a fost stabilită de ARP la valoarea de 1,8 % deoarece atât riscul financiar al acestei tranzacții, cât și garanțiile au fost considerate medii, ceea ce, potrivit tabelului 3, ar trebui să conducă la o marjă între 1,5 % și 1,8 %. Scadența împrumutului acordat de ARP este 31 decembrie 2015, cu alte cuvinte aproximativ 5 ani și 3 luni de la data acordării măsurii – 14 septembrie 2010.

| (21) | Garanțiile împrumutului ARP sunt următoarele:






  — | un gaj înregistrat asupra a 100 % din acțiunile societății Crist, |
| --- | --- | --- |

(21)

Garanțiile împrumutului ARP sunt următoarele:

—

un gaj înregistrat asupra a 100 % din acțiunile societății Crist,

| — | ipotecă imobiliară (o parte din zona 2 a șantierului naval), |
| --- | --- |

—

ipotecă imobiliară (o parte din zona 2 a șantierului naval),

| — | un gaj înregistrat asupra unei serii de bunuri mobile care fac parte din zona 2 a șantierului naval, |
| --- | --- |

—

un gaj înregistrat asupra unei serii de bunuri mobile care fac parte din zona 2 a șantierului naval,

| — | un bilet la ordin semnat în alb de societatea Crist, |
| --- | --- |

—

un bilet la ordin semnat în alb de societatea Crist,

| — | o declarație a societății Crist de acceptare a executării silite și |
| --- | --- |

—

o declarație a societății Crist de acceptare a executării silite și

| — | declarații ale fiecărui acționar al Crist de acceptare a executării silite. |
| --- | --- |

—

declarații ale fiecărui acționar al Crist de acceptare a executării silite.

| (22) | Potrivit programului, garanțiile trebuie să corespundă unei proporții de cel puțin 150 % din finanțarea acordată de ARP. |
| --- | --- |

(22)

Potrivit programului, garanțiile trebuie să corespundă unei proporții de cel puțin 150 % din finanțarea acordată de ARP.

| (23) | A treia rundă de licitații pentru vânzarea activelor șantierului naval Gdynia a avut loc la 15 septembrie 2010. Potrivit presei, ca urmare a finanțării primite de la ARP, Crist a reușit să ofere o sumă mai mare decât unul dintre concurenți, Patia (o societate înregistrată în Cipru și având legături cu societatea Ucraineană ISD, proprietarul șantierului naval Gdańsk). Crist a oferit 175 de milioane PLN (43,75 milioane EUR) pentru cumpărarea grupată a activelor oferite (denumite în continuare „docul uscat”). Prețul minim al docului uscat fusese stabilit la valoarea de 96,7 milioane PLN (24,17 milioane EUR). |
| --- | --- |

(23)

A treia rundă de licitații pentru vânzarea activelor șantierului naval Gdynia a avut loc la 15 septembrie 2010. Potrivit presei, ca urmare a finanțării primite de la ARP, Crist a reușit să ofere o sumă mai mare decât unul dintre concurenți, Patia (o societate înregistrată în Cipru și având legături cu societatea Ucraineană ISD, proprietarul șantierului naval Gdańsk). Crist a oferit 175 de milioane PLN (43,75 milioane EUR) pentru cumpărarea grupată a activelor oferite (denumite în continuare „docul uscat”). Prețul minim al docului uscat fusese stabilit la valoarea de 96,7 milioane PLN (24,17 milioane EUR).

III.   MOTIVE PENTRU INIȚIEREA PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGAȚIE

| (24) | În decizia de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoieli privind posibilitatea ca societatea Crist să fi obținut de pe piață finanțarea necesară, în condiții similare, pe baza informațiilor aflate la dispoziția ARP la momentul deciziei de acordare a împrumutului. |
| --- | --- |

(24)

În decizia de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoieli privind posibilitatea ca societatea Crist să fi obținut de pe piață finanțarea necesară, în condiții similare, pe baza informațiilor aflate la dispoziția ARP la momentul deciziei de acordare a împrumutului.

| (25) | Potrivit analizei preliminare a măsurii, efectuată pe baza informațiilor aflate la dispoziția Comisiei, este posibil ca împrumutul ARP să fi conferit Crist un avantaj finanțat prin resurse de stat. Comisia și-a exprimat îngrijorări în ceea ce privește: (i) rata dobânzii împrumutului, (ii) garanțiile acceptate de ARP, (iii) indicatorii de referință utilizați de ARP, (iv) planul de afaceri prezentat de societatea Crist și (v) un posibil tratament preferențial al Crist din partea ARP. |
| --- | --- |

(25)

Potrivit analizei preliminare a măsurii, efectuată pe baza informațiilor aflate la dispoziția Comisiei, este posibil ca împrumutul ARP să fi conferit Crist un avantaj finanțat prin resurse de stat. Comisia și-a exprimat îngrijorări în ceea ce privește: (i) rata dobânzii împrumutului, (ii) garanțiile acceptate de ARP, (iii) indicatorii de referință utilizați de ARP, (iv) planul de afaceri prezentat de societatea Crist și (v) un posibil tratament preferențial al Crist din partea ARP.

| (26) | În ceea ce privește rata dobânzii, Comisia nu a fost în măsură să stabilească dacă rata dobânzii împrumutului ARP (despre care s-a presupus la momentul deciziei de inițiere că avea valoarea de 7,02 %) era conformă cu principiul investitorului privat, întrucât autoritățile poloneze nu au prezentat dovezi privind ratingul societății și nivelul garanțiilor. |
| --- | --- |

(26)

În ceea ce privește rata dobânzii, Comisia nu a fost în măsură să stabilească dacă rata dobânzii împrumutului ARP (despre care s-a presupus la momentul deciziei de inițiere că avea valoarea de 7,02 %) era conformă cu principiul investitorului privat, întrucât autoritățile poloneze nu au prezentat dovezi privind ratingul societății și nivelul garanțiilor.

| (27) | În ceea ce privește garanțiile, nu au fost prezentate Comisiei contractul încheiat între ARP și Crist având drept obiect împrumutul ARP și evaluările de către experți ale acțiunilor Crist și ale docului uscat, oferite ca garanție pentru împrumut. Prin urmare, Comisia a considerat că Polonia nu a demonstrat prima facie că evaluările experților au fost efectuate într-o manieră prudentă și că un investitor privat ar fi acceptat astfel de garanții. |
| --- | --- |

(27)

În ceea ce privește garanțiile, nu au fost prezentate Comisiei contractul încheiat între ARP și Crist având drept obiect împrumutul ARP și evaluările de către experți ale acțiunilor Crist și ale docului uscat, oferite ca garanție pentru împrumut. Prin urmare, Comisia a considerat că Polonia nu a demonstrat prima facie că evaluările experților au fost efectuate într-o manieră prudentă și că un investitor privat ar fi acceptat astfel de garanții.

| (28) | Comisia are dubii că împrumutul acordat de Banca [...] putea fi utilizat ca indicator de referință pentru a evalua dacă împrumutul ARP respectă principiul investitorului privat. Comisia a considerat că împrumutul acordat de Banca [...] este diferit de împrumutul ARP, din următoarele motive: (i) acesta era utilizat pentru refinanțarea tranzacției finanțate inițial de societatea Crist din fonduri proprii, (ii) valoarea împrumutului acordat de Banca [...] era semnificativ mai mică și (iii) împrumutul ARP implica un risc mai ridicat decât cel acordat de Banca [...], întrucât valoarea acestuia depășea fondurile proprii ale societății Crist, iar durata era semnificativ mai lungă (cinci ani și trei luni, față de trei ani și opt luni). |
| --- | --- |

(28)

Comisia are dubii că împrumutul acordat de Banca [...] putea fi utilizat ca indicator de referință pentru a evalua dacă împrumutul ARP respectă principiul investitorului privat. Comisia a considerat că împrumutul acordat de Banca [...] este diferit de împrumutul ARP, din următoarele motive: (i) acesta era utilizat pentru refinanțarea tranzacției finanțate inițial de societatea Crist din fonduri proprii, (ii) valoarea împrumutului acordat de Banca [...] era semnificativ mai mică și (iii) împrumutul ARP implica un risc mai ridicat decât cel acordat de Banca [...], întrucât valoarea acestuia depășea fondurile proprii ale societății Crist, iar durata era semnificativ mai lungă (cinci ani și trei luni, față de trei ani și opt luni).

| (29) | În ceea ce privește planul de afaceri, Comisia a remarcat că la momentul acordării împrumutului, în pofida unei stări financiare de ansamblu foarte bune, Crist avea un istoric de trei ani cu rezultate nete descrescătoare. Având în vedere riscurile de piață implicate, posibilul excedent de capacitate de pe piață și faptul că criza financiară era departe de a se fi terminat atunci când a fost luată măsura, Comisia a avut îndoieli că un investitor privat ar fi acordat finanțarea în cauză. |
| --- | --- |

(29)

În ceea ce privește planul de afaceri, Comisia a remarcat că la momentul acordării împrumutului, în pofida unei stări financiare de ansamblu foarte bune, Crist avea un istoric de trei ani cu rezultate nete descrescătoare. Având în vedere riscurile de piață implicate, posibilul excedent de capacitate de pe piață și faptul că criza financiară era departe de a se fi terminat atunci când a fost luată măsura, Comisia a avut îndoieli că un investitor privat ar fi acordat finanțarea în cauză.

| (30) | În fine, fără a se antepronunța în privința întrebării dacă programul în sine reprezintă ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, Comisia a exprimat îndoieli în privința măsurii în care societatea Crist era eligibilă pentru sprijinul acordat de ARP în cadrul programului, dat fiind că împrumutul a fost acordat pentru o investiție în Gdynia, care nu putea beneficia de program deoarece nu era o regiune vulnerabilă. Comisia a pus, de asemenea, la îndoială măsura în care intensitatea finanțării acordate de ARP societății Crist a respectat pragul maxim de intensitate definit în cadrul programului (a se vedea considerentul 15). Împrumutul ARP se ridică la 150 de milioane PLN (37,5 milioane EUR). Crist a cumpărat docul uscat la prețul de 175 de milioane PLN (43,75 milioane EUR). Pe baza acestor cifre, intensitatea ajutorului reprezentat de împrumutul ARP a fost de 86 %, cu alte cuvinte mai mare decât limita stabilită în program. Prin urmare, Comisia a considerat că este posibil ca societatea Crist să fi fost beneficiara unui tratament preferențial prin acordarea împrumutului ARP în cadrul programului. |
| --- | --- |

(30)

În fine, fără a se antepronunța în privința întrebării dacă programul în sine reprezintă ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, Comisia a exprimat îndoieli în privința măsurii în care societatea Crist era eligibilă pentru sprijinul acordat de ARP în cadrul programului, dat fiind că împrumutul a fost acordat pentru o investiție în Gdynia, care nu putea beneficia de program deoarece nu era o regiune vulnerabilă. Comisia a pus, de asemenea, la îndoială măsura în care intensitatea finanțării acordate de ARP societății Crist a respectat pragul maxim de intensitate definit în cadrul programului (a se vedea considerentul 15). Împrumutul ARP se ridică la 150 de milioane PLN (37,5 milioane EUR). Crist a cumpărat docul uscat la prețul de 175 de milioane PLN (43,75 milioane EUR). Pe baza acestor cifre, intensitatea ajutorului reprezentat de împrumutul ARP a fost de 86 %, cu alte cuvinte mai mare decât limita stabilită în program. Prin urmare, Comisia a considerat că este posibil ca societatea Crist să fi fost beneficiara unui tratament preferențial prin acordarea împrumutului ARP în cadrul programului.

| (31) | Având în vedere elementele prezentate mai sus, Comisia a avut îndoieli că un investitor privat ar fi acordat societății Crist finanțarea relevantă și a decis inițierea unei proceduri oficiale de investigare. |
| --- | --- |

(31)

Având în vedere elementele prezentate mai sus, Comisia a avut îndoieli că un investitor privat ar fi acordat societății Crist finanțarea relevantă și a decis inițierea unei proceduri oficiale de investigare.

IV.   OBSERVAȚIILE POLONIEI

| (32) | Autoritățile poloneze au afirmat că decizia de acordare a împrumutului către societatea Crist a fost precedată de o evaluare cuprinzătoare a situației economice și financiare a societății, a planului de afaceri și a posibilelor referințe de pe piață și că rezultatele lipsite de echivoc ale acestei analize arată că împrumutul în cauză corespunde unor condiții de piață normale, înțelese drept condițiile în care un operator de pe piața privată ar accepta să finanțeze o anumită investiție. Prin urmare, potrivit Poloniei, împrumutul acordat de ARP societății Crist nu constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(32)

Autoritățile poloneze au afirmat că decizia de acordare a împrumutului către societatea Crist a fost precedată de o evaluare cuprinzătoare a situației economice și financiare a societății, a planului de afaceri și a posibilelor referințe de pe piață și că rezultatele lipsite de echivoc ale acestei analize arată că împrumutul în cauză corespunde unor condiții de piață normale, înțelese drept condițiile în care un operator de pe piața privată ar accepta să finanțeze o anumită investiție. Prin urmare, potrivit Poloniei, împrumutul acordat de ARP societății Crist nu constituie ajutor de stat.

1.   Rata dobânzii

| (33) | Polonia a explicat că acordarea împrumutului ARP a fost precedată de o evaluare a situației economice și financiare a societății, efectuată în trei etape, în conformitate cu standardele de piață relevante pentru servicii financiare comerciale prestate către întreprinderi. Evaluarea a inclus, în prima etapă, o estimare a bonității efectuată de un consultant extern independent, pe baza căreia s-a stabilit dacă societatea putea trece la etapa următoare, reprezentată de o evaluare mai detaliată. În cadrul celei de a doua etape, au fost evaluate ultimele trei exerciții contabile, împreună cu previziunile privind rezultatele, analiza indicatorilor, a măsurilor cantitative, cum ar fi rata lichidității, rotația activelor, structura capitalului, profitabilitatea și dezvoltarea, precum și a măsurilor calitative, cum ar fi calitatea gestiunii, nivelul de dependență față de piață și calitatea garanțiilor propuse. În cadrul ultimei etape a evaluării a fost stabilit nivelul marjei, prin aplicarea unei matrice care ținea cont de riscurile și de nivelul garanțiilor propuse, așa cum au fost acestea stabilite în urma expertizei. |
| --- | --- |

(33)

Polonia a explicat că acordarea împrumutului ARP a fost precedată de o evaluare a situației economice și financiare a societății, efectuată în trei etape, în conformitate cu standardele de piață relevante pentru servicii financiare comerciale prestate către întreprinderi. Evaluarea a inclus, în prima etapă, o estimare a bonității efectuată de un consultant extern independent, pe baza căreia s-a stabilit dacă societatea putea trece la etapa următoare, reprezentată de o evaluare mai detaliată. În cadrul celei de a doua etape, au fost evaluate ultimele trei exerciții contabile, împreună cu previziunile privind rezultatele, analiza indicatorilor, a măsurilor cantitative, cum ar fi rata lichidității, rotația activelor, structura capitalului, profitabilitatea și dezvoltarea, precum și a măsurilor calitative, cum ar fi calitatea gestiunii, nivelul de dependență față de piață și calitatea garanțiilor propuse. În cadrul ultimei etape a evaluării a fost stabilit nivelul marjei, prin aplicarea unei matrice care ținea cont de riscurile și de nivelul garanțiilor propuse, așa cum au fost acestea stabilite în urma expertizei.

| (34) | Referindu-se la evoluția rezultatelor societății Crist în perioada 2006-2009 (a se vedea tabelul 4), Polonia a subliniat că situația economică și financiară a societății la momentul în care a solicitat împrumutul, așa cum a reieșit aceasta din expertiză, era bună.

  Tabelul 4


  Evoluția Crist în perioada 2006-2009 (milioane PLN) | 2006 | 2007 | Evoluție | 2008 | Evoluție | 2009 | Evoluție |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profit din vânzări | 21,20 | 19,10 | 90,09 % | 20,8 | 108,90 % | 27,10 | 130,29 % |
| Profit din exploatare | 20,90 | 20,80 | 99,52 % | 19,50 | 93,75 % | 25,80 | 132,31 % |
| Profit net | 16,50 | 22,20 | 134,55 % | 20,10 | 90,54 % | 15,50 | 77,11 % |
| Amortizare | 1,97 | 2,40 | 121,83 % | 3,30 | 137,50 % | 4,20 | 127,27 % |
| Excedent financiar | 18,47 | 24,60 | 133,19 % | 23,40 | 95,12 % | 19,70 | 84,19 % |
| Venituri din vânzări | 228,75 | 323,41 | 141,38 % | 361,06 | 111,64 % | 383,77 | 106,29 % |

(34)

Referindu-se la evoluția rezultatelor societății Crist în perioada 2006-2009 (a se vedea tabelul 4), Polonia a subliniat că situația economică și financiară a societății la momentul în care a solicitat împrumutul, așa cum a reieșit aceasta din expertiză, era bună.

Tabelul 4

Evoluția Crist în perioada 2006-2009 (milioane PLN)

2006

2007

Evoluție

2008

Evoluție

2009

Evoluție

Profit din vânzări

21,20

19,10

90,09 %

20,8

108,90 %

27,10

130,29 %

Profit din exploatare

20,90

20,80

99,52 %

19,50

93,75 %

25,80

132,31 %

Profit net

16,50

22,20

134,55 %

20,10

90,54 %

15,50

77,11 %

Amortizare

1,97

2,40

121,83 %

3,30

137,50 %

4,20

127,27 %

Excedent financiar

18,47

24,60

133,19 %

23,40

95,12 %

19,70

84,19 %

Venituri din vânzări

228,75

323,41

141,38 %

361,06

111,64 %

383,77

106,29 %

| (35) | Polonia a explicat că scăderea rezultatului financiar net din 2008 și 2009 a fost cauzată de o modificare a modelului de afaceri, care implica acceptarea unor contracte de valoare mai mare și cu o profitabilitate mai mare, dar care se caracterizează printr-o perioadă de finalizare lungă, care ajunge până la 12-15 luni. Aceasta înseamnă că cele mai mari venituri apar la finalizarea produsului, odată cu predarea acestuia către contractant. |
| --- | --- |

(35)

Polonia a explicat că scăderea rezultatului financiar net din 2008 și 2009 a fost cauzată de o modificare a modelului de afaceri, care implica acceptarea unor contracte de valoare mai mare și cu o profitabilitate mai mare, dar care se caracterizează printr-o perioadă de finalizare lungă, care ajunge până la 12-15 luni. Aceasta înseamnă că cele mai mari venituri apar la finalizarea produsului, odată cu predarea acestuia către contractant.

| (36) | ARP a evaluat pe mai multe niveluri planul de afaceri prezentat de societatea Crist. Polonia a explicat că planul fusese elaborat în cooperare cu [...], analiza acestuia fusese realizată de [...] („[...]”), iar o examinare detaliată a documentului, inclusiv a ipotezelor folosite și a efectelor preconizate fusese efectuată de experții ARP. Autoritățile poloneze au atras atenția asupra faptului că în toate aceste etape documentul s-a bucurat de aprecieri pozitive și au afirmat că exactitatea acestuia a fost confirmată de rezultatele efective ale societății Crist, care sunt conforme cu cifrele previzionate sau chiar depășesc aceste valori. Polonia a explicat, de asemenea, că previziunile financiare optimiste prezentate de societatea Crist erau credibile și se sprijineau pe contractele încheiate. |
| --- | --- |

(36)

ARP a evaluat pe mai multe niveluri planul de afaceri prezentat de societatea Crist. Polonia a explicat că planul fusese elaborat în cooperare cu [...], analiza acestuia fusese realizată de [...] („[...]”), iar o examinare detaliată a documentului, inclusiv a ipotezelor folosite și a efectelor preconizate fusese efectuată de experții ARP. Autoritățile poloneze au atras atenția asupra faptului că în toate aceste etape documentul s-a bucurat de aprecieri pozitive și au afirmat că exactitatea acestuia a fost confirmată de rezultatele efective ale societății Crist, care sunt conforme cu cifrele previzionate sau chiar depășesc aceste valori. Polonia a explicat, de asemenea, că previziunile financiare optimiste prezentate de societatea Crist erau credibile și se sprijineau pe contractele încheiate.

| (37) | În ceea ce privește rentabilitatea investiției, Polonia a prezentat o explicație detaliată a indicatorilor calculați pe baza fluxului de numerar, a ratei valorii nete actualizate și a ratei interne de rentabilitate, care s-au dovedit toate a avea valori ridicate. Valoarea netă actualizată a proiectului, cuprinzând cumpărarea docului uscat la prețul de 150 de milioane PLN, a fost de [...] milioane PLN, iar rata internă de rentabilitate a fost de [...] %. Polonia a adăugat că, deși în cele din urmă docul uscat a fost cumpărat la prețul de 175 de milioane PLN, indicatorii financiari ai tranzacției rămân foarte ridicați (valoare netă actualizată de [...] milioane PLN și rată internă de rentabilitate de [...] %). |
| --- | --- |

(37)

În ceea ce privește rentabilitatea investiției, Polonia a prezentat o explicație detaliată a indicatorilor calculați pe baza fluxului de numerar, a ratei valorii nete actualizate și a ratei interne de rentabilitate, care s-au dovedit toate a avea valori ridicate. Valoarea netă actualizată a proiectului, cuprinzând cumpărarea docului uscat la prețul de 150 de milioane PLN, a fost de [...] milioane PLN, iar rata internă de rentabilitate a fost de [...] %. Polonia a adăugat că, deși în cele din urmă docul uscat a fost cumpărat la prețul de 175 de milioane PLN, indicatorii financiari ai tranzacției rămân foarte ridicați (valoare netă actualizată de [...] milioane PLN și rată internă de rentabilitate de [...] %).

| (38) | Pe baza analizei menționate mai sus, ARP a stabilit ratingul societății potrivit sistemului său de evaluare pe trei niveluri. S-a evaluat că societatea Crist are un risc de credit mediu, o fiabilitate financiară bună și suficiente capacități de plată a obligațiilor pe termen mai lung, precum și o capacitate crescută de a rezista condițiilor economice nefavorabile care durează o perioadă mai lungă. Polonia a afirmat că rezultatul metodei utilizate de ARP este conform cu Comunicarea Comisiei privind revizuirea metodei de stabilire a ratei de referință și de scont (10) („denumită în continuare Comunicarea privind ratele de referință”). S-a considerat că datele aflate la dispoziția ARP corespund categoriei de rating BBB (bun), astfel cum este aceasta definită de agenția de rating EuroRating, dar, din motive de prudență, Polonia a reținut ratingul BB pentru verificarea rezultatului aplicării Comunicării privind ratele de referință. |
| --- | --- |

(38)

Pe baza analizei menționate mai sus, ARP a stabilit ratingul societății potrivit sistemului său de evaluare pe trei niveluri. S-a evaluat că societatea Crist are un risc de credit mediu, o fiabilitate financiară bună și suficiente capacități de plată a obligațiilor pe termen mai lung, precum și o capacitate crescută de a rezista condițiilor economice nefavorabile care durează o perioadă mai lungă. Polonia a afirmat că rezultatul metodei utilizate de ARP este conform cu Comunicarea Comisiei privind revizuirea metodei de stabilire a ratei de referință și de scont (10) („denumită în continuare Comunicarea privind ratele de referință”). S-a considerat că datele aflate la dispoziția ARP corespund categoriei de rating BBB (bun), astfel cum este aceasta definită de agenția de rating EuroRating, dar, din motive de prudență, Polonia a reținut ratingul BB pentru verificarea rezultatului aplicării Comunicării privind ratele de referință.

| (39) | Autoritățile poloneze au indicat că societatea Crist a constituit drept garanții următoarele elemente: un gaj înregistrat asupra a 100 % din acțiunile societății Crist, o ipotecă imobiliară (o parte din zona 2 a șantierului naval), un gaj înregistrat asupra unei serii de bunuri mobile care fac parte din zona 2 a șantierului naval, un bilet la ordin semnat în alb de societatea Crist, o declarație a societății Crist de acceptare a executării silite și declarații ale fiecărui acționar al Crist de acceptare a executării silite. |
| --- | --- |

(39)

Autoritățile poloneze au indicat că societatea Crist a constituit drept garanții următoarele elemente: un gaj înregistrat asupra a 100 % din acțiunile societății Crist, o ipotecă imobiliară (o parte din zona 2 a șantierului naval), un gaj înregistrat asupra unei serii de bunuri mobile care fac parte din zona 2 a șantierului naval, un bilet la ordin semnat în alb de societatea Crist, o declarație a societății Crist de acceptare a executării silite și declarații ale fiecărui acționar al Crist de acceptare a executării silite.

| (40) | Polonia a prezentat expertize ale acțiunilor societății Crist efectuate de [...] prin utilizarea a două metode: metoda de evaluare bazată pe active (metoda valorii nete ajustate a activelor), datată 29 iulie 2010, și metoda de evaluare bazată pe venituri (metoda fluxurilor de numerar actualizate cu valoare actuală ajustată), datată 1 august 2010. Rezultatele acestor două evaluări au fost divergente într-o măsură considerabilă. În timp ce prima metodă a condus la valoarea de [...] milioane PLN, rezultatul celei de a doua a fost de aproape [...] milioane PLN. În același timp, într-un document separat prezentat de autoritățile poloneze și datat 3 august 2010, [...] s-a demonstrat că metoda valorii nete ajustate a activelor era mai aproape de valoarea de lichidare a societății și nu reflecta valoarea reală a societății Crist (în special capitalul propriu). [...] a concluzionat că valoarea de [...] milioane PLN trebuie considerată cea reală. |
| --- | --- |

(40)

Polonia a prezentat expertize ale acțiunilor societății Crist efectuate de [...] prin utilizarea a două metode: metoda de evaluare bazată pe active (metoda valorii nete ajustate a activelor), datată 29 iulie 2010, și metoda de evaluare bazată pe venituri (metoda fluxurilor de numerar actualizate cu valoare actuală ajustată), datată 1 august 2010. Rezultatele acestor două evaluări au fost divergente într-o măsură considerabilă. În timp ce prima metodă a condus la valoarea de [...] milioane PLN, rezultatul celei de a doua a fost de aproape [...] milioane PLN. În același timp, într-un document separat prezentat de autoritățile poloneze și datat 3 august 2010, [...] s-a demonstrat că metoda valorii nete ajustate a activelor era mai aproape de valoarea de lichidare a societății și nu reflecta valoarea reală a societății Crist (în special capitalul propriu). [...] a concluzionat că valoarea de [...] milioane PLN trebuie considerată cea reală.

| (41) | În ceea ce privește valoarea celui de al doilea element al garanției – ipoteca imobiliară – Polonia a prezentat o expertiză datată 4 martie 2009, care estima valoarea de piață a activelor grupate la 169,5 milioane PLN (sau 84,7 milioane PLN în cazul unei vânzări silite). În plus, ARP a solicitat după încheierea tranzacției, în ianuarie 2011, efectuarea unei expertize independente, pusă la dispoziția Comisiei, care a evaluat bunurile imobiliare ipotecate la valoarea de [...] milioane PLN. |
| --- | --- |

(41)

În ceea ce privește valoarea celui de al doilea element al garanției – ipoteca imobiliară – Polonia a prezentat o expertiză datată 4 martie 2009, care estima valoarea de piață a activelor grupate la 169,5 milioane PLN (sau 84,7 milioane PLN în cazul unei vânzări silite). În plus, ARP a solicitat după încheierea tranzacției, în ianuarie 2011, efectuarea unei expertize independente, pusă la dispoziția Comisiei, care a evaluat bunurile imobiliare ipotecate la valoarea de [...] milioane PLN.

| (42) | Ca răspuns la îndoielile exprimate de Comisie cu privire la măsura în care prețul plătit de societatea Crist pentru docul uscat în a treia rundă de licitații (175 de milioane PLN) poate fi considerat reprezentativ pentru valoarea garanției, Polonia a propus să se ia în calcul drept valoare de piață oferta de 166 de milioane PLN făcută la momentul respectiv de cealaltă societatea participantă la licitație – Patia. |
| --- | --- |

(42)

Ca răspuns la îndoielile exprimate de Comisie cu privire la măsura în care prețul plătit de societatea Crist pentru docul uscat în a treia rundă de licitații (175 de milioane PLN) poate fi considerat reprezentativ pentru valoarea garanției, Polonia a propus să se ia în calcul drept valoare de piață oferta de 166 de milioane PLN făcută la momentul respectiv de cealaltă societatea participantă la licitație – Patia.

| (43) | În plus, potrivit autorităților poloneze, valoarea garanțiilor este consolidată de natura variată a elementelor constitutive (bunuri imobile, bunuri mobile și active financiare) și de faptul că toate componentele garanției erau libere de orice sarcini înainte de acordarea împrumutului. |
| --- | --- |

(43)

În plus, potrivit autorităților poloneze, valoarea garanțiilor este consolidată de natura variată a elementelor constitutive (bunuri imobile, bunuri mobile și active financiare) și de faptul că toate componentele garanției erau libere de orice sarcini înainte de acordarea împrumutului.

| (44) | Autoritățile poloneze au concluzionat că, pe baza diverselor evaluări, valoarea totală a garanțiilor împrumutului se situează undeva între [...] milioane PLN și [...] milioane PLN (a se vedea tabelul 5). Pentru sistemul său intern de rating, garanțiile constituite de societatea Crist au fost evaluate ca având un nivel mediu (a se vedea tabelul 3). Cu trimitere la normele din Comunicarea privind ratele de referință (a se vedea tabelul 6), autoritățile poloneze au susținut că valoarea totală a garanțiilor, conformă cu valoarea de piață, este de [...] milioane PLN (11), care reprezintă [...] % din valoarea împrumutului acordat. Acest nivel al garanțiilor depășește în mod semnificativ valoarea împrumutului și corespunde categoriei „nivel ridicat al garanțiilor” din Comunicarea privind ratele de referință, întrucât pierderea preconizată în caz de nerambursare a creditului (LGD) este egală cu 0.

  Tabelul 5


  Valoarea garanțiilor în funcție de metoda de evaluare utilizată | | Elementul de garanție și metoda de evaluare |
| --- | --- | --- | --- |
| Acțiunile Crist
  Metoda de evaluare bazată pe active
  (metoda valorii nete ajustate a activelor) | Acțiunile Crist
  Metoda de evaluare bazată pe venituri
  (valoarea actuală ajustată) |
| Valoare (PLN) | [...] | [...] |
| Elementul de garanție și metoda de evaluare | Zona 2 a șantierului naval | 169 471 000 | TOTAL: | TOTAL: |
| Metoda valorii de piață (bazată pe venituri) | [...] | [...] |
| Zona 2 a șantierului naval | 84 735 500 | TOTAL: | TOTAL: |
| Valoarea în caz de vânzare silită | [...] | [...] |
| Zona 2 a șantierului naval | 180 439 000 | TOTAL: | TOTAL: |
| Metoda valorii de piață (bazată pe venituri) | [...] | [...] |
| Zona 2 a șantierului naval | 166 000 000 | TOTAL: | TOTAL: |
| Valoarea ultimei oferte concurente | [...] | [...] |

(44)

Autoritățile poloneze au concluzionat că, pe baza diverselor evaluări, valoarea totală a garanțiilor împrumutului se situează undeva între [...] milioane PLN și [...] milioane PLN (a se vedea tabelul 5). Pentru sistemul său intern de rating, garanțiile constituite de societatea Crist au fost evaluate ca având un nivel mediu (a se vedea tabelul 3). Cu trimitere la normele din Comunicarea privind ratele de referință (a se vedea tabelul 6), autoritățile poloneze au susținut că valoarea totală a garanțiilor, conformă cu valoarea de piață, este de [...] milioane PLN (11), care reprezintă [...] % din valoarea împrumutului acordat. Acest nivel al garanțiilor depășește în mod semnificativ valoarea împrumutului și corespunde categoriei „nivel ridicat al garanțiilor” din Comunicarea privind ratele de referință, întrucât pierderea preconizată în caz de nerambursare a creditului (LGD) este egală cu 0.

Tabelul 5

Valoarea garanțiilor în funcție de metoda de evaluare utilizată

Elementul de garanție și metoda de evaluare

Acțiunile Crist

Metoda de evaluare bazată pe active

(metoda valorii nete ajustate a activelor)

Acțiunile Crist

Metoda de evaluare bazată pe venituri

(valoarea actuală ajustată)

Valoare (PLN)

[...]

[...]

Elementul de garanție și metoda de evaluare

Zona 2 a șantierului naval

169 471 000

TOTAL:

TOTAL:

Metoda valorii de piață (bazată pe venituri)

[...]

[...]

Zona 2 a șantierului naval

84 735 500

TOTAL:

TOTAL:

Valoarea în caz de vânzare silită

[...]

[...]

Zona 2 a șantierului naval

180 439 000

TOTAL:

TOTAL:

Metoda valorii de piață (bazată pe venituri)

[...]

[...]

Zona 2 a șantierului naval

166 000 000

TOTAL:

TOTAL:

Valoarea ultimei oferte concurente

[...]

[...]

| (45) | Autoritățile poloneze au furnizat, de asemenea, un raport [...] care a fost pregătit în mai 2012, cu alte cuvinte după efectuarea tranzacției. Acesta conține, printre altele, o verificare a evaluărilor [...] aflate la dispoziția ARP la momentul efectuării tranzacției. Polonia subliniază criticile aduse evaluării activelor nete: [...] nu a inclus nicio evaluare a activelor necorporale, cum ar fi, printre altele, contractele încheiate dar nefinalizate încă, relațiile cu clienții și forța de muncă, care ar putea avea valori semnificative, conducând la majorarea rezultatelor evaluării. [...] concluzionează că evaluarea a subestimat în mod semnificativ valoarea capitalurilor proprii ale societății Crist. În ceea ce privește metoda de evaluare bazată pe venituri, Polonia observă că [...] a ajuns la rezultate similare cu cele ale [...] (și anume aproximativ [...] milioane PLN). |
| --- | --- |

(45)

Autoritățile poloneze au furnizat, de asemenea, un raport [...] care a fost pregătit în mai 2012, cu alte cuvinte după efectuarea tranzacției. Acesta conține, printre altele, o verificare a evaluărilor [...] aflate la dispoziția ARP la momentul efectuării tranzacției. Polonia subliniază criticile aduse evaluării activelor nete: [...] nu a inclus nicio evaluare a activelor necorporale, cum ar fi, printre altele, contractele încheiate dar nefinalizate încă, relațiile cu clienții și forța de muncă, care ar putea avea valori semnificative, conducând la majorarea rezultatelor evaluării. [...] concluzionează că evaluarea a subestimat în mod semnificativ valoarea capitalurilor proprii ale societății Crist. În ceea ce privește metoda de evaluare bazată pe venituri, Polonia observă că [...] a ajuns la rezultate similare cu cele ale [...] (și anume aproximativ [...] milioane PLN).

| (46) | În vederea acordării împrumutului, ARP a evaluat atât riscul de credit al societății, cât și garanțiile constituite ca având un nivel mediu. Drept urmare, rata dobânzii împrumutului acordat de ARP a fost stabilită la valoarea de 6,81 %, reprezentând suma dintre rata de bază [dobânda WIBOR pe trei luni (3,81 %) plus 1,2 %] plus marja dobânzii rezultată din matricea reprodusă în tabelul 3, cu alte cuvinte 1,8 %. |
| --- | --- |

(46)

În vederea acordării împrumutului, ARP a evaluat atât riscul de credit al societății, cât și garanțiile constituite ca având un nivel mediu. Drept urmare, rata dobânzii împrumutului acordat de ARP a fost stabilită la valoarea de 6,81 %, reprezentând suma dintre rata de bază [dobânda WIBOR pe trei luni (3,81 %) plus 1,2 %] plus marja dobânzii rezultată din matricea reprodusă în tabelul 3, cu alte cuvinte 1,8 %.

| (47) | Pe lângă calculele efectuate de ARP, bazate pe regulile interne ale acestei organizații, Polonia a prezentat clarificări suplimentare utilizând metoda de stabilire a unui substitut reprezentativ prevăzută în Comunicarea privind ratele de referință (a se vedea tabelul 6).

  Tabelul 6


  Marja împrumuturilor exprimată în puncte de bază potrivit Comunicării privind ratele de referință | Nivelul garanțiilor |
| --- | --- | --- |
| Categoria de rating | Ridicat | Normal | Scăzut |
| Foarte bun (AAA-A) | 60 | 75 | 100 |
| Bun (BBB) | 75 | 100 | 220 |
| Satisfăcător (BB) | 100 | 220 | 400 |
| Slab (B) | 220 | 400 | 650 |
| Necorespunzător/Dificultăți financiare (CCC și inferior) | 400 | 650 | 1 000 |

(47)

Pe lângă calculele efectuate de ARP, bazate pe regulile interne ale acestei organizații, Polonia a prezentat clarificări suplimentare utilizând metoda de stabilire a unui substitut reprezentativ prevăzută în Comunicarea privind ratele de referință (a se vedea tabelul 6).

Tabelul 6

Marja împrumuturilor exprimată în puncte de bază potrivit Comunicării privind ratele de referință

Nivelul garanțiilor

Categoria de rating

Ridicat

Normal

Scăzut

Foarte bun (AAA-A)

60

75

100

Bun (BBB)

75

100

220

Satisfăcător (BB)

100

220

400

Slab (B)

220

400

650

Necorespunzător/Dificultăți financiare (CCC și inferior)

400

650

1 000

| (48) | Polonia a susținut că, având în vedere rata de referință publicată de Comisie pentru Polonia (4,49 %), categoria de rating a societății Crist (BB) și nivelul ridicat al garanțiilor (a se vedea considerentul 44), rata dobânzii împrumutului nu trebuia să fie mai mică de 5,49 %. Prin urmare, Polonia a subliniat că rata de 6,81 % aplicată de ARP este cu 132 de puncte de bază mai ridicată decât rata de referință definită în Comunicarea privind ratele de referință, și anume 5,49 %. |
| --- | --- |

(48)

Polonia a susținut că, având în vedere rata de referință publicată de Comisie pentru Polonia (4,49 %), categoria de rating a societății Crist (BB) și nivelul ridicat al garanțiilor (a se vedea considerentul 44), rata dobânzii împrumutului nu trebuia să fie mai mică de 5,49 %. Prin urmare, Polonia a subliniat că rata de 6,81 % aplicată de ARP este cu 132 de puncte de bază mai ridicată decât rata de referință definită în Comunicarea privind ratele de referință, și anume 5,49 %.

| (49) | Raportul [...] transmis de Polonia conține o estimare detaliată a ratingului de credit al societății Crist la momentul efectuării tranzacției, bazată pe două abordări diferite ale unor experți. Modelele de rating au fost elaborate de [...] pe baza modelelor de bonitate/rating utilizate de băncile comerciale. Raportul estimează că ratingul Crist se situează în plaja (BB-B). Cu toate acestea, [...] consideră că rata dobânzii este suficientă, având în vedere valoarea ridicată a elementelor de garanție, care evaluate împreună indică un nivel ridicat. |
| --- | --- |

(49)

Raportul [...] transmis de Polonia conține o estimare detaliată a ratingului de credit al societății Crist la momentul efectuării tranzacției, bazată pe două abordări diferite ale unor experți. Modelele de rating au fost elaborate de [...] pe baza modelelor de bonitate/rating utilizate de băncile comerciale. Raportul estimează că ratingul Crist se situează în plaja (BB-B). Cu toate acestea, [...] consideră că rata dobânzii este suficientă, având în vedere valoarea ridicată a elementelor de garanție, care evaluate împreună indică un nivel ridicat.

2.   Nivelul de referință

| (50) | Autoritățile poloneze au informat Comisia că împrumutul din partea Băncii [...] nu a reprezentat singura bază pentru stabilirea nivelului final al ratei dobânzii pentru societatea Crist, acest lucru realizându-se în principal pe baza unui sistem intern de evaluare. Lăsând la o parte diferențele între împrumuturi, Polonia observă că ambele instituții, ARP și Banca [...], au ajuns la concluzii similare în ceea ce privește ratele dobânzilor. |
| --- | --- |

(50)

Autoritățile poloneze au informat Comisia că împrumutul din partea Băncii [...] nu a reprezentat singura bază pentru stabilirea nivelului final al ratei dobânzii pentru societatea Crist, acest lucru realizându-se în principal pe baza unui sistem intern de evaluare. Lăsând la o parte diferențele între împrumuturi, Polonia observă că ambele instituții, ARP și Banca [...], au ajuns la concluzii similare în ceea ce privește ratele dobânzilor.

| (51) | De asemenea, ca remarcă generală, Polonia a susținut că, având în vedere valoarea ridicată a împrumutului acordat societății Crist (150 de milioane PLN), este practic imposibil să se găsească pe piața poloneză un împrumut de referință ideal pentru acesta. Cu trimitere la hotărârea Tribunalului de primă instanță în cauza T-296/97 Comisia/Alitalia, Polonia a argumentat că un posibil câștig obținut de societatea Cris ar trebui evaluat prin comparație cu un împrumut similar, nu identic. |
| --- | --- |

(51)

De asemenea, ca remarcă generală, Polonia a susținut că, având în vedere valoarea ridicată a împrumutului acordat societății Crist (150 de milioane PLN), este practic imposibil să se găsească pe piața poloneză un împrumut de referință ideal pentru acesta. Cu trimitere la hotărârea Tribunalului de primă instanță în cauza T-296/97 Comisia/Alitalia, Polonia a argumentat că un posibil câștig obținut de societatea Cris ar trebui evaluat prin comparație cu un împrumut similar, nu identic.

| (52) | Polonia a prezentat o comparație a ambelor credite (a se vedea tabelul 7 de mai jos) și a reamintit că ambele împrumuturi au fost acordate în 2010, că rata dobânzii percepută de Banca [...] a fost chiar mai mică (6,68 %, față de 6,81 % în cazul ARP) și că decizia Băncii [...] comporta un risc mai ridicat. Prin urmare, în opinia autorităților poloneze tranzacția respectivă reprezintă un reper valoros.

  Tabelul 7


  Comparație între împrumuturile acordate de Banca [...] și de ARP societății Crist | Împrumutul Băncii [...] | Împrumutul ARP |
| --- | --- | --- | --- |
| Sumă | [...] PLN | 150 000 000 PLN |
| Data acordării | 18.2.2010 | 14.9.2010 |
| Durata împrumutului | 3 ani și 10 luni | 5 ani și 3 luni |
| Rata dobânzii | 6,62 % | 6,81 % |
| Valoarea garanțiilor | [...] PLN | [...] PLN |
| Perspective de dezvoltare
   (12) | [...] PLN | [...] PLN |
| Riscuri suplimentare | Lipsa certitudinii că docul uscat (zona 2 a șantierului naval) va fi cumpărat și că linia de producție va fi finalizată | Împrumut acordat pentru cumpărarea docului uscat (zona 2 a șantierului naval), care reprezenta finalizarea liniei de producție |

(52)

Polonia a prezentat o comparație a ambelor credite (a se vedea tabelul 7 de mai jos) și a reamintit că ambele împrumuturi au fost acordate în 2010, că rata dobânzii percepută de Banca [...] a fost chiar mai mică (6,68 %, față de 6,81 % în cazul ARP) și că decizia Băncii [...] comporta un risc mai ridicat. Prin urmare, în opinia autorităților poloneze tranzacția respectivă reprezintă un reper valoros.

Tabelul 7

Comparație între împrumuturile acordate de Banca [...] și de ARP societății Crist

Împrumutul Băncii [...]

Împrumutul ARP

Sumă

[...] PLN

150 000 000 PLN

Data acordării

18.2.2010

14.9.2010

Durata împrumutului

3 ani și 10 luni

5 ani și 3 luni

Rata dobânzii

6,62 %

6,81 %

Valoarea garanțiilor

[...] PLN

[...] PLN

Perspective de dezvoltare
   (12)

[...] PLN

[...] PLN

Riscuri suplimentare

Lipsa certitudinii că docul uscat (zona 2 a șantierului naval) va fi cumpărat și că linia de producție va fi finalizată

Împrumut acordat pentru cumpărarea docului uscat (zona 2 a șantierului naval), care reprezenta finalizarea liniei de producție

| (53) | În ceea ce privește riscul de credit, Polonia a atras atenția asupra faptului că atât Banca [...], cât și ARP și-au bazat deciziile pe același plan de afaceri, care prevedea cumpărarea zonelor 1 și 2 ale șantierului naval. Prin urmare, riscul nefinalizării liniei de producție era mai ridicat înainte de efectuarea primei tranzacții (chiar dacă Banca [...] nu a făcut decât să refinanțeze tranzacția pe care Crist o finanțase inițial din resurse proprii). De fapt, decizia de acordare a împrumutului ARP care a permis cumpărarea zonei 2 a șantierului naval a asigurat aducerea la îndeplinire a noii strategii de afaceri a societății Crist, prin care societatea își reorientează activitatea, trecând de la construcția tradițională de nave la sectorul energiei regenerabile offshore. Polonia a mai atras atenția asupra faptului că acordarea de către Banca [...] a împrumutului către Crist a avut loc înainte de semnarea de către această societatea a unui contract foarte profitabil cu Beluga Hochtief, reprezentând tranzacția cu cea mai mare valoare din istoria Crist ([...] milioane EUR), care a crescut și mai mult bonitatea societății la momentul adoptării de către ARP a deciziei de acordare a împrumutului. |
| --- | --- |

(53)

În ceea ce privește riscul de credit, Polonia a atras atenția asupra faptului că atât Banca [...], cât și ARP și-au bazat deciziile pe același plan de afaceri, care prevedea cumpărarea zonelor 1 și 2 ale șantierului naval. Prin urmare, riscul nefinalizării liniei de producție era mai ridicat înainte de efectuarea primei tranzacții (chiar dacă Banca [...] nu a făcut decât să refinanțeze tranzacția pe care Crist o finanțase inițial din resurse proprii). De fapt, decizia de acordare a împrumutului ARP care a permis cumpărarea zonei 2 a șantierului naval a asigurat aducerea la îndeplinire a noii strategii de afaceri a societății Crist, prin care societatea își reorientează activitatea, trecând de la construcția tradițională de nave la sectorul energiei regenerabile offshore. Polonia a mai atras atenția asupra faptului că acordarea de către Banca [...] a împrumutului către Crist a avut loc înainte de semnarea de către această societatea a unui contract foarte profitabil cu Beluga Hochtief, reprezentând tranzacția cu cea mai mare valoare din istoria Crist ([...] milioane EUR), care a crescut și mai mult bonitatea societății la momentul adoptării de către ARP a deciziei de acordare a împrumutului.

| (54) | Pe de altă parte, autoritățile poloneze au subliniat că la momentul acordării împrumutului existau informații suplimentare, cărora ARP le-a acordat atenția cuvenită. De exemplu, Polonia a arătat că, pe lângă ARP și Banca [...], societatea Crist avea relații pozitive și de durată cu o serie de alte instituții financiare care asigurau finanțare pentru activitățile societății (13). Acest lucru demonstra capacitatea societății Crist de a obține finanțare pe piața de capital la momentul luării deciziei de acordare a împrumutului. În acest scop, Polonia a prezentat o listă de credite și limite de garantare acordate societății Crist de diverse instituții financiare la momentul tranzacției. |
| --- | --- |

(54)

Pe de altă parte, autoritățile poloneze au subliniat că la momentul acordării împrumutului existau informații suplimentare, cărora ARP le-a acordat atenția cuvenită. De exemplu, Polonia a arătat că, pe lângă ARP și Banca [...], societatea Crist avea relații pozitive și de durată cu o serie de alte instituții financiare care asigurau finanțare pentru activitățile societății (13). Acest lucru demonstra capacitatea societății Crist de a obține finanțare pe piața de capital la momentul luării deciziei de acordare a împrumutului. În acest scop, Polonia a prezentat o listă de credite și limite de garantare acordate societății Crist de diverse instituții financiare la momentul tranzacției.

| (55) | În fine, autoritățile poloneze au atras atenția Comisiei asupra tabelului cu ratele dobânzii al Băncii Naționale a Poloniei din luna septembrie 2010, care conține o listă, publicată periodic, conținând ratele medii ale dobânzii pentru împrumuturi noi acordate agenților economici în PLN. Din tabelul respectiv rezultă că pentru credite de peste 4 milioane PLN cu o variabilitate a ratelor dobânzii mai mică de trei luni (care este și cazul Crist), rata medie a dobândii a fost egală cu 5,4 %, cu alte cuvinte mai mică decât rata percepută de ARP societății Crist. |
| --- | --- |

(55)

În fine, autoritățile poloneze au atras atenția Comisiei asupra tabelului cu ratele dobânzii al Băncii Naționale a Poloniei din luna septembrie 2010, care conține o listă, publicată periodic, conținând ratele medii ale dobânzii pentru împrumuturi noi acordate agenților economici în PLN. Din tabelul respectiv rezultă că pentru credite de peste 4 milioane PLN cu o variabilitate a ratelor dobânzii mai mică de trei luni (care este și cazul Crist), rata medie a dobândii a fost egală cu 5,4 %, cu alte cuvinte mai mică decât rata percepută de ARP societății Crist.

3.   Planul de afaceri

| (56) | Autoritățile poloneze au transmis Comisiei planul de afaceri al societății Crist (denumit în continuare „planul de afaceri”). Polonia a informat Comisia că înainte de acordarea împrumutului către Crist ARP a contactat partenerii comerciali ai societății ([...] și [...]), precum și bănci private, și a primit răspunsuri care confirmau stabilitatea financiară a societății Crist. Autoritățile poloneze au transmis Comisiei aceste scrisori de confirmare primite de la bănci private, precum și o analiză, realizată de [...], a implementării de către Crist a strategiei sale de afaceri, care se referea la perioada anterioară deciziei ARP de a acorda împrumutul. |
| --- | --- |

(56)

Autoritățile poloneze au transmis Comisiei planul de afaceri al societății Crist (denumit în continuare „planul de afaceri”). Polonia a informat Comisia că înainte de acordarea împrumutului către Crist ARP a contactat partenerii comerciali ai societății ([...] și [...]), precum și bănci private, și a primit răspunsuri care confirmau stabilitatea financiară a societății Crist. Autoritățile poloneze au transmis Comisiei aceste scrisori de confirmare primite de la bănci private, precum și o analiză, realizată de [...], a implementării de către Crist a strategiei sale de afaceri, care se referea la perioada anterioară deciziei ARP de a acorda împrumutul.

| (57) | Planul de afaceri se baza pe ipoteza că valoarea netă actualizată a proiectului de investiții se va ridica la [...] milioane PLN ([...] milioane EUR), iar rata internă de rentabilitate ar fi de [...] %. Aceste estimări s-au bazat pe ipoteza că societatea ar plăti suma de 150 de milioane PLN pentru docul uscat. Ca reacție la observația făcută de Comisie în decizie de inițiere a procedurii de investigare, potrivit căreia prețul plătit până la urmă a fost de 175 de milioane PLN, Polonia a prezentat o analiză realizată de [...], din care rezultă că valoarea netă actualizată și rata internă de rentabilitate ale investiției se ridicau, pe baza informațiilor disponibile la momentul tranzacției, la [...] milioane PLN, respectiv [...] %. [...] mai adaugă că cele două valori sunt, calculate cu informațiile actuale, de [...] milioane PLN și respectiv [...] %. |
| --- | --- |

(57)

Planul de afaceri se baza pe ipoteza că valoarea netă actualizată a proiectului de investiții se va ridica la [...] milioane PLN ([...] milioane EUR), iar rata internă de rentabilitate ar fi de [...] %. Aceste estimări s-au bazat pe ipoteza că societatea ar plăti suma de 150 de milioane PLN pentru docul uscat. Ca reacție la observația făcută de Comisie în decizie de inițiere a procedurii de investigare, potrivit căreia prețul plătit până la urmă a fost de 175 de milioane PLN, Polonia a prezentat o analiză realizată de [...], din care rezultă că valoarea netă actualizată și rata internă de rentabilitate ale investiției se ridicau, pe baza informațiilor disponibile la momentul tranzacției, la [...] milioane PLN, respectiv [...] %. [...] mai adaugă că cele două valori sunt, calculate cu informațiile actuale, de [...] milioane PLN și respectiv [...] %.

| (58) | Același raport conține o privire generală asupra situației de pe piață și a perspectivelor de dezvoltare ale societății Crist. Raportul menționează faptul că societatea Crist și-a schimbat profilul de producție, de la construcție tradițională de nave la construcția de nave adaptate unor cerințe specifice, de platforme și elemente de construcții maritime. Această strategie de afaceri conferă societății Crist o poziție de nișă, care îi permite să participe la proiecte offshore din Marea Nordului planificate să aibă loc și care oferă numeroase posibilități de creștere dinamică. [...] ajunge la concluzia că societatea activează într-un sector cu un potențial de creștere semnificativ. |
| --- | --- |

(58)

Același raport conține o privire generală asupra situației de pe piață și a perspectivelor de dezvoltare ale societății Crist. Raportul menționează faptul că societatea Crist și-a schimbat profilul de producție, de la construcție tradițională de nave la construcția de nave adaptate unor cerințe specifice, de platforme și elemente de construcții maritime. Această strategie de afaceri conferă societății Crist o poziție de nișă, care îi permite să participe la proiecte offshore din Marea Nordului planificate să aibă loc și care oferă numeroase posibilități de creștere dinamică. [...] ajunge la concluzia că societatea activează într-un sector cu un potențial de creștere semnificativ.

| (59) | Polonia a indicat că, în urma analizei planului de afaceri efectuată de experți, ARP a ajuns la concluzia că, în pofida crizei economice aflate în desfășurare din 2008, societatea a înregistrat rezultate pozitive în ultimii trei ani, valoarea contractelor semnate și negociate indica o evoluție rapidă a societății, iar previziunile financiare au fost considerate favorabile și au arătat capacitatea societății de a rambursa împrumutul. |
| --- | --- |

(59)

Polonia a indicat că, în urma analizei planului de afaceri efectuată de experți, ARP a ajuns la concluzia că, în pofida crizei economice aflate în desfășurare din 2008, societatea a înregistrat rezultate pozitive în ultimii trei ani, valoarea contractelor semnate și negociate indica o evoluție rapidă a societății, iar previziunile financiare au fost considerate favorabile și au arătat capacitatea societății de a rambursa împrumutul.

| (60) | În fine, autoritățile poloneze au atras atenția asupra faptului că, în condițiile unui profit net de 12,6 milioane PLN (2,8 milioane EUR) în 2010 și de 31,6 milioane PLN (7,03 milioane EUR) în 2011, societatea a obținut rezultate nete care au depășit de [...] ori sumele prevăzute în planul de afaceri. În același timp, s-a semnalat că totalul bilanțului contabil la sfârșitul lui 2011 a fost mai mare cu [...] % decât previziunile. |
| --- | --- |

(60)

În fine, autoritățile poloneze au atras atenția asupra faptului că, în condițiile unui profit net de 12,6 milioane PLN (2,8 milioane EUR) în 2010 și de 31,6 milioane PLN (7,03 milioane EUR) în 2011, societatea a obținut rezultate nete care au depășit de [...] ori sumele prevăzute în planul de afaceri. În același timp, s-a semnalat că totalul bilanțului contabil la sfârșitul lui 2011 a fost mai mare cu [...] % decât previziunile.

4.   Tratamentul preferențial al societății

| (61) | În ceea ce privește suspiciunile de tratament preferențial de care ar fi beneficiat Crist din partea ARP, autoritățile poloneze au explicat că societatea era eligibilă pentru fondurile acordate în cadrul programului, deoarece sediul și două dintre centrele sale de activitate sunt situate în Gdańsk. Investiția din Gdynia, care nu s-ar califica în mod normal pentru obținerea unor astfel de fonduri, nu a condus la transferul activității societății, ci reprezintă mai degrabă o extindere geografică a acesteia. |
| --- | --- |

(61)

În ceea ce privește suspiciunile de tratament preferențial de care ar fi beneficiat Crist din partea ARP, autoritățile poloneze au explicat că societatea era eligibilă pentru fondurile acordate în cadrul programului, deoarece sediul și două dintre centrele sale de activitate sunt situate în Gdańsk. Investiția din Gdynia, care nu s-ar califica în mod normal pentru obținerea unor astfel de fonduri, nu a condus la transferul activității societății, ci reprezintă mai degrabă o extindere geografică a acesteia.

| (62) | Polonia a reafirmat că nivelul de finanțare din partea ARP al investiției efectuate de societatea Crist nu a depășit plafonul de 80 % prevăzut în program. Polonia a susținut că valoarea totală a programului de investiții planificat de societate a fost de 188,2 milioane PLN, sumă care acoperea cumpărarea de către Crist nu numai a docului uscat (zona 2 a șantierului naval), ci și a zonei de asamblare a cocilor (zona 1 a șantierului naval). Polonia a explicat că ambele investiții aparțin aceleiași linii de producție, ceea ce a permis Crist să își direcționeze cu succes activitatea către piața energiei regenerabile și a construcțiilor offshore. Numai prin finalizarea programului de investiții a fost posibil ca societatea Crist să își schimbe modelul de afaceri, trecând de la construcția tradițională de nave la construcția de nave adaptate unor cerințe specifice, de platforme și elemente de construcții maritime. |
| --- | --- |

(62)

Polonia a reafirmat că nivelul de finanțare din partea ARP al investiției efectuate de societatea Crist nu a depășit plafonul de 80 % prevăzut în program. Polonia a susținut că valoarea totală a programului de investiții planificat de societate a fost de 188,2 milioane PLN, sumă care acoperea cumpărarea de către Crist nu numai a docului uscat (zona 2 a șantierului naval), ci și a zonei de asamblare a cocilor (zona 1 a șantierului naval). Polonia a explicat că ambele investiții aparțin aceleiași linii de producție, ceea ce a permis Crist să își direcționeze cu succes activitatea către piața energiei regenerabile și a construcțiilor offshore. Numai prin finalizarea programului de investiții a fost posibil ca societatea Crist să își schimbe modelul de afaceri, trecând de la construcția tradițională de nave la construcția de nave adaptate unor cerințe specifice, de platforme și elemente de construcții maritime.

| (63) | Prin urmare, rata intensității, egală cu raportul dintre împrumutul acordat de ARP (150 de milioane PLN) și valoarea întregii investiții realizate de societatea Crist (213,2 milioane PLN (14)) este egală cu 70 %, cu mult sub plafonul de 80 % stabilit în program. |
| --- | --- |

(63)

Prin urmare, rata intensității, egală cu raportul dintre împrumutul acordat de ARP (150 de milioane PLN) și valoarea întregii investiții realizate de societatea Crist (213,2 milioane PLN (14)) este egală cu 70 %, cu mult sub plafonul de 80 % stabilit în program.

| (64) | În fine, Polonia a susținut că programul din care a provenit împrumutul acordat societății Crist a fost unul comercial și nu a avut natura unui ajutor. Polonia a atras atenția asupra faptului că deciziile ARP de a finanța anumite proiecte sunt rezultatul unor evaluări realizate pe criterii comerciale de experți cu experiență în cele mai mari instituții financiare din Polonia. |
| --- | --- |

(64)

În fine, Polonia a susținut că programul din care a provenit împrumutul acordat societății Crist a fost unul comercial și nu a avut natura unui ajutor. Polonia a atras atenția asupra faptului că deciziile ARP de a finanța anumite proiecte sunt rezultatul unor evaluări realizate pe criterii comerciale de experți cu experiență în cele mai mari instituții financiare din Polonia.

V.   EVALUARE

1.   Existența unui ajutor în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE

| (65) | Conform articolului 107 alineatul (1) din TFUE, sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(65)

Conform articolului 107 alineatul (1) din TFUE, sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre.

| (66) | Calificarea unei măsuri naționale drept ajutor de stat presupune să fie îndeplinite următoarele condiții cumulative: (1) măsura conferă un avantaj finanțat prin resurse de stat; (2) avantajul este selectiv; (3) măsura denaturează sau amenință să denatureze concurența și poate afecta schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(66)

Calificarea unei măsuri naționale drept ajutor de stat presupune să fie îndeplinite următoarele condiții cumulative: (1) măsura conferă un avantaj finanțat prin resurse de stat; (2) avantajul este selectiv; (3) măsura denaturează sau amenință să denatureze concurența și poate afecta schimburile comerciale dintre statele membre.

1.1.   Existența unui avantaj

| (67) | Pentru a se determina dacă măsura investigată reprezintă un ajutor, este necesar să se stabilească dacă societatea Crist a beneficiat de un avantaj economic pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață, cu alte cuvinte în condițiile în care un investitor privat ar acorda finanțare societății Crist. |
| --- | --- |

(67)

Pentru a se determina dacă măsura investigată reprezintă un ajutor, este necesar să se stabilească dacă societatea Crist a beneficiat de un avantaj economic pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață, cu alte cuvinte în condițiile în care un investitor privat ar acorda finanțare societății Crist.

| (68) | Pentru a stabili dacă măsura investigată trece testul investitorului privat, Comisia a evaluat dacă, pe baza informațiilor aflate la dispoziția ARP la momentul luării deciziei, un creditor privat ar fi acordat societății Crist un împrumut similar. |
| --- | --- |

(68)

Pentru a stabili dacă măsura investigată trece testul investitorului privat, Comisia a evaluat dacă, pe baza informațiilor aflate la dispoziția ARP la momentul luării deciziei, un creditor privat ar fi acordat societății Crist un împrumut similar.

| (69) | După cum s-a menționat în considerentul 33 și în următoarele considerente, Polonia a informat Comisia că înainte de acordarea împrumutului Crist a făcut obiectul unei evaluări detaliate a situației sale economice și financiare, realizată de ARP în cooperare cu experți externi, care a condus la stabilirea ratingului societății. Conform sistemului său intern, ARP a evaluat ratingul Crist ca fiind mediu, ceea ce, potrivit autorităților poloneze, corespunde cel puțin categoriei BB (satisfăcător) în scopul aplicării Comunicării privind ratele de referință. |
| --- | --- |

(69)

După cum s-a menționat în considerentul 33 și în următoarele considerente, Polonia a informat Comisia că înainte de acordarea împrumutului Crist a făcut obiectul unei evaluări detaliate a situației sale economice și financiare, realizată de ARP în cooperare cu experți externi, care a condus la stabilirea ratingului societății. Conform sistemului său intern, ARP a evaluat ratingul Crist ca fiind mediu, ceea ce, potrivit autorităților poloneze, corespunde cel puțin categoriei BB (satisfăcător) în scopul aplicării Comunicării privind ratele de referință.

| (70) | Polonia a prezentat toate evaluările experților și a oferit explicații detaliate privind fiecare dintre elementele care constituie garanția împrumutului (a se vedea considerentele 39-45). Pe baza acestor evaluări, care au arătat că suma de [...] milioane PLN se poate reține drept valoare a gajului pe acțiuni, iar o sumă de peste [...] milioane PLN ar putea fi atribuită ipotecii pe docul uscat și ținând, de asemenea, cont de condiția din program ca garanțiile să reprezinte cel puțin 150 % din finanțare, nivelul garanțiilor constituite de societatea Crist a fost considerat de ARP ca fiind mediu, oferind o bună acoperire a riscului de credit. Cu toate acestea, Polonia a indicat că această abordare a fost una prudentă, iar evaluările garanțiilor realizate de experți independenți au arătat o valoare mare a garanțiilor. |
| --- | --- |

(70)

Polonia a prezentat toate evaluările experților și a oferit explicații detaliate privind fiecare dintre elementele care constituie garanția împrumutului (a se vedea considerentele 39-45). Pe baza acestor evaluări, care au arătat că suma de [...] milioane PLN se poate reține drept valoare a gajului pe acțiuni, iar o sumă de peste [...] milioane PLN ar putea fi atribuită ipotecii pe docul uscat și ținând, de asemenea, cont de condiția din program ca garanțiile să reprezinte cel puțin 150 % din finanțare, nivelul garanțiilor constituite de societatea Crist a fost considerat de ARP ca fiind mediu, oferind o bună acoperire a riscului de credit. Cu toate acestea, Polonia a indicat că această abordare a fost una prudentă, iar evaluările garanțiilor realizate de experți independenți au arătat o valoare mare a garanțiilor.

| (71) | În fine, pe baza nivelului mediu al riscurilor și al garanției, rata dobânzii împrumutului acordat de ARP a fost stabilită la valoarea de 6,81 %, reprezentând suma dintre rata de bază (dobânda WIBOR pe trei luni plus 1,2 %) plus marja dobânzii de 1,8 % (a se vedea tabelul 3). Polonia a afirmat că această rată a fost mai mare decât rata minimă a dobânzii calculate conform Comunicării privind ratele de referință (a se vedea tabelul 6 și considerentele 46-49). Comisia observă că, deși Polonia a folosit în calculele sale calificativul „ridicat” pentru nivelul garanțiilor, afirmația rămâne valabilă și dacă se aplică nivelul „mediu” (sau normal) al garanțiilor, constatat de ARP: rata de bază plus 220 de puncte de bază, cu alte cuvinte 6,69 %. |
| --- | --- |

(71)

În fine, pe baza nivelului mediu al riscurilor și al garanției, rata dobânzii împrumutului acordat de ARP a fost stabilită la valoarea de 6,81 %, reprezentând suma dintre rata de bază (dobânda WIBOR pe trei luni plus 1,2 %) plus marja dobânzii de 1,8 % (a se vedea tabelul 3). Polonia a afirmat că această rată a fost mai mare decât rata minimă a dobânzii calculate conform Comunicării privind ratele de referință (a se vedea tabelul 6 și considerentele 46-49). Comisia observă că, deși Polonia a folosit în calculele sale calificativul „ridicat” pentru nivelul garanțiilor, afirmația rămâne valabilă și dacă se aplică nivelul „mediu” (sau normal) al garanțiilor, constatat de ARP: rata de bază plus 220 de puncte de bază, cu alte cuvinte 6,69 %.

| (72) | Ca remarcă generală, Comisia reamintește că îndoielile sale preliminare referitoare la nivelul ratei dobânzii, exprimate în decizia de inițiere a procedurii, aveau drept motiv principal lipsa datelor privind ratingul societății și nivelul garanțiilor. În această privință, Comisia constată că în răspunsul la decizia de inițiere a procedurii Polonia a furnizat informațiile relevante, pe care ARP le avusese la dispoziție înainte de acordarea împrumutului. În plus, Polonia a prezentat o evaluare ex-post a bunurilor imobile ipotecate și un raport redactat de [...] după efectuarea tranzacției, dar bazat pe informațiile disponibile la momentul luării deciziei de acordare a împrumutului. |
| --- | --- |

(72)

Ca remarcă generală, Comisia reamintește că îndoielile sale preliminare referitoare la nivelul ratei dobânzii, exprimate în decizia de inițiere a procedurii, aveau drept motiv principal lipsa datelor privind ratingul societății și nivelul garanțiilor. În această privință, Comisia constată că în răspunsul la decizia de inițiere a procedurii Polonia a furnizat informațiile relevante, pe care ARP le avusese la dispoziție înainte de acordarea împrumutului. În plus, Polonia a prezentat o evaluare ex-post a bunurilor imobile ipotecate și un raport redactat de [...] după efectuarea tranzacției, dar bazat pe informațiile disponibile la momentul luării deciziei de acordare a împrumutului.

| (73) | În ceea ce privește garanțiile, evaluarea Comisiei s-a concentrat pe întrebarea dacă evaluările experților au fost realizate cu un grad de prudență care ar fi condus un investitor privat să accepte garanțiile constituite. În această privință, Comisia observă că evaluările acțiunilor societății Crist diferă semnificativ în funcție de metoda utilizată (a se vedea considerentul 40). Comisia remarcă, de asemenea, criticile aduse de [...] în privința evaluării activelor nete la nivelul de [...] milioane PLN, care omite o serie de factori importanți (a se vedea considerentul 45), care conduc, la rândul lor, la subestimarea valorii capitalului propriu al societății Crist. În fine, Comisia observă că evaluările realizate de [...] și [...] utilizând metoda valorii prezente ajustate au ajuns la aceeași concluzie (și anume o valoare de circa [...] milioane PLN) și că ambii experți independenți sunt de părere că metoda în cauză ar trebui considerată mai reprezentativă. Pe lângă punerea acestor evaluări la dispoziția Comisiei, Polonia a propus să se folosească drept substitut reprezentativ al valorii garanțiilor pentru docul uscat valoarea ofertei concurente înaintate de Patia cu ocazia celei de-a treia runde de licitație, și anume 166 de milioane PLN. Comisia ia act de faptul că acest substitut reprezentativ pare într-adevăr să reprezinte valoarea pe care un concurent al Crist era dispus să o plătească pentru docul uscat în situația vânzării silite a activului în cauză. |
| --- | --- |

(73)

În ceea ce privește garanțiile, evaluarea Comisiei s-a concentrat pe întrebarea dacă evaluările experților au fost realizate cu un grad de prudență care ar fi condus un investitor privat să accepte garanțiile constituite. În această privință, Comisia observă că evaluările acțiunilor societății Crist diferă semnificativ în funcție de metoda utilizată (a se vedea considerentul 40). Comisia remarcă, de asemenea, criticile aduse de [...] în privința evaluării activelor nete la nivelul de [...] milioane PLN, care omite o serie de factori importanți (a se vedea considerentul 45), care conduc, la rândul lor, la subestimarea valorii capitalului propriu al societății Crist. În fine, Comisia observă că evaluările realizate de [...] și [...] utilizând metoda valorii prezente ajustate au ajuns la aceeași concluzie (și anume o valoare de circa [...] milioane PLN) și că ambii experți independenți sunt de părere că metoda în cauză ar trebui considerată mai reprezentativă. Pe lângă punerea acestor evaluări la dispoziția Comisiei, Polonia a propus să se folosească drept substitut reprezentativ al valorii garanțiilor pentru docul uscat valoarea ofertei concurente înaintate de Patia cu ocazia celei de-a treia runde de licitație, și anume 166 de milioane PLN. Comisia ia act de faptul că acest substitut reprezentativ pare într-adevăr să reprezinte valoarea pe care un concurent al Crist era dispus să o plătească pentru docul uscat în situația vânzării silite a activului în cauză.

| (74) | Fără a adopta o poziție în privința raportului care ar trebui reținut dintre cele disponibile, Comisia observă că ARP a avut la dispoziție o serie de evaluări diferite ale calității garanțiilor constituite și că doar cea mai pesimistă dintre acestea reprezenta mai puțin de 150 % din împrumutul care urma să fie acordat, iar recomandările experților indicau că nivelul garanțiilor era suficient pentru acoperirea riscului de credit. |
| --- | --- |

(74)

Fără a adopta o poziție în privința raportului care ar trebui reținut dintre cele disponibile, Comisia observă că ARP a avut la dispoziție o serie de evaluări diferite ale calității garanțiilor constituite și că doar cea mai pesimistă dintre acestea reprezenta mai puțin de 150 % din împrumutul care urma să fie acordat, iar recomandările experților indicau că nivelul garanțiilor era suficient pentru acoperirea riscului de credit.

| (75) | În ceea ce privește ratingul societății, Comisia a realizat o evaluare critică a datelor de la momentul tranzacției, care au fost furnizate de Polonia Comisiei și care se aflau la dispoziția ARP înainte de luarea deciziei de acordare a împrumutului. Comisia observă că în cadrul analizei interne a ratingului realizate de experți ARP a efectuat o analiză completă a indicatorilor, care a inclus rata de lichiditate, rata de rotație, raportul active/capital și ratele de profitabilitate. În plus, evaluarea efectuată de ARP a inclus elemente precum: analiza fluxului de numerar, previziuni financiare, eficacitatea investițiilor, pragul de rentabilitate, vulnerabilitatea proiectului la factori externi, cum ar fi rata dobânzii sau cursul de schimb valutar. |
| --- | --- |

(75)

În ceea ce privește ratingul societății, Comisia a realizat o evaluare critică a datelor de la momentul tranzacției, care au fost furnizate de Polonia Comisiei și care se aflau la dispoziția ARP înainte de luarea deciziei de acordare a împrumutului. Comisia observă că în cadrul analizei interne a ratingului realizate de experți ARP a efectuat o analiză completă a indicatorilor, care a inclus rata de lichiditate, rata de rotație, raportul active/capital și ratele de profitabilitate. În plus, evaluarea efectuată de ARP a inclus elemente precum: analiza fluxului de numerar, previziuni financiare, eficacitatea investițiilor, pragul de rentabilitate, vulnerabilitatea proiectului la factori externi, cum ar fi rata dobânzii sau cursul de schimb valutar.

| (76) | Comisia ia, de asemenea, notă de raportul [...]. Deși a fost realizat după efectuarea tranzacției, acesta conține o estimare detaliată a ratingului de credit al societății Crist și a garanțiilor constituite și se bazează pe informațiile pe care ARP le avea la dispoziție la momentul acordării împrumutului. Raportul estimează că ratingul societății Crist era ceva mai scăzut decât cel aplicat de ARP (plaja BB-B). În ceea ce privește garanțiile, raportul consideră că evaluarea bazată pe active realizată de [...] subestimează în mod semnificativ valoarea capitalului propriu al societății Crist. [...] consideră că metoda valorii prezente ajustate este mai coerentă și mai răspândită. Pe baza analizei ratingului societății Crist pe care a realizat-o și pe baza valorii garanțiilor constituite, [...] concluzionează că rata dobânzii împrumutului ARP nu a fost mai mică decât rata de pe piață. |
| --- | --- |

(76)

Comisia ia, de asemenea, notă de raportul [...]. Deși a fost realizat după efectuarea tranzacției, acesta conține o estimare detaliată a ratingului de credit al societății Crist și a garanțiilor constituite și se bazează pe informațiile pe care ARP le avea la dispoziție la momentul acordării împrumutului. Raportul estimează că ratingul societății Crist era ceva mai scăzut decât cel aplicat de ARP (plaja BB-B). În ceea ce privește garanțiile, raportul consideră că evaluarea bazată pe active realizată de [...] subestimează în mod semnificativ valoarea capitalului propriu al societății Crist. [...] consideră că metoda valorii prezente ajustate este mai coerentă și mai răspândită. Pe baza analizei ratingului societății Crist pe care a realizat-o și pe baza valorii garanțiilor constituite, [...] concluzionează că rata dobânzii împrumutului ARP nu a fost mai mică decât rata de pe piață.

| (77) | Comisia a analizat, de asemenea, dacă rata dobânzii stabilită de ARP respectă metodologia de stabilire a ratelor de referință, pe care Comisia o poate folosi drept substitut reprezentativ al ratei de piață, conform celor prevăzute în Comunicarea privind ratele de referință. Potrivit acestei comunicări, rata de referință este rezultatul adăugării unei marje la o rată de bază care corespunde dobânzii IBOR la un an (rata pieții monetare din statul membru în cauză la un an). Marja aplicată depinde de ratingul societății în cauză și de garanțiile constituite (a se vedea tabelul 6). |
| --- | --- |

(77)

Comisia a analizat, de asemenea, dacă rata dobânzii stabilită de ARP respectă metodologia de stabilire a ratelor de referință, pe care Comisia o poate folosi drept substitut reprezentativ al ratei de piață, conform celor prevăzute în Comunicarea privind ratele de referință. Potrivit acestei comunicări, rata de referință este rezultatul adăugării unei marje la o rată de bază care corespunde dobânzii IBOR la un an (rata pieții monetare din statul membru în cauză la un an). Marja aplicată depinde de ratingul societății în cauză și de garanțiile constituite (a se vedea tabelul 6).

| (78) | Având în vedere că rata de bază pentru Polonia a fost în septembrie 2010 de 4,49 % (15), rata împrumutului ARP (6,81 %) ar fi mai ridicată decât rata de referință aplicabilă dacă, la momentul acordării împrumutului:






  — | ratingul societății Crist a fost „slab” (B), iar nivelul garanțiilor „ridicat”; |
| --- | --- | --- |

(78)

Având în vedere că rata de bază pentru Polonia a fost în septembrie 2010 de 4,49 % (15), rata împrumutului ARP (6,81 %) ar fi mai ridicată decât rata de referință aplicabilă dacă, la momentul acordării împrumutului:

—

ratingul societății Crist a fost „slab” (B), iar nivelul garanțiilor „ridicat”;

| — | ratingul societății Crist a fost „satisfăcător” (BB) iar nivelul garanțiilor „normal”; sau |
| --- | --- |

—

ratingul societății Crist a fost „satisfăcător” (BB) iar nivelul garanțiilor „normal”; sau

| — | nivelul garanțiilor a fost „scăzut”, iar ratingul societății Crist cel puțin „bun” (BBB). |
| --- | --- |

—

nivelul garanțiilor a fost „scăzut”, iar ratingul societății Crist cel puțin „bun” (BBB).

În toate aceste trei scenarii, rata de referință ar fi egală cu 6,69 % (4,49 % + 2,20 %), cu alte cuvinte mai scăzută decât rata dobânzii împrumutului ARP (6,81 %).

| (79) | Pe baza analizei de mai sus, Comisia consideră că ratingul societății Crist la momentul acordării împrumutului era, în cel mai rău caz, „slab” (B). În ceea ce privește nivelul garanțiilor, chiar și scenariul cel mai pesimist, în care garanțiile au o valoare de [...] milioane PLN, reprezintă peste 100 % din valoarea împrumutului, prin urmare Comisia consideră că pierderea preconizată în caz de nerambursare a creditului (LGD) se situează la valori care nu depășesc 30 %, ceea ce corespunde unui nivel ridicat al garanțiilor, astfel cum este acesta definit în Comunicarea privind ratele de referință. Ținând cont de nivelul ridicat al garanțiilor împrumutului, rata dobânzii în scenariul cel mai pesimist nu ar fi fost, la momentul tranzacției, mai mică de 6,69 % (compusă din rata de referință pentru Polonia, egală cu 4,49 %, plus 2,20 % - a se vedea tabelul 6). Rata dobânzii împrumutului ARP a fost mai mare (6,81 %). |
| --- | --- |

(79)

Pe baza analizei de mai sus, Comisia consideră că ratingul societății Crist la momentul acordării împrumutului era, în cel mai rău caz, „slab” (B). În ceea ce privește nivelul garanțiilor, chiar și scenariul cel mai pesimist, în care garanțiile au o valoare de [...] milioane PLN, reprezintă peste 100 % din valoarea împrumutului, prin urmare Comisia consideră că pierderea preconizată în caz de nerambursare a creditului (LGD) se situează la valori care nu depășesc 30 %, ceea ce corespunde unui nivel ridicat al garanțiilor, astfel cum este acesta definit în Comunicarea privind ratele de referință. Ținând cont de nivelul ridicat al garanțiilor împrumutului, rata dobânzii în scenariul cel mai pesimist nu ar fi fost, la momentul tranzacției, mai mică de 6,69 % (compusă din rata de referință pentru Polonia, egală cu 4,49 %, plus 2,20 % - a se vedea tabelul 6). Rata dobânzii împrumutului ARP a fost mai mare (6,81 %).

| (80) | Elementele prezentate Comisiei îi permit acesteia să concluzioneze că prin decizia de acordare a împrumutului către societatea Crist ARP a acționat așa cum ar fi făcut-o un creditor privat pe baza informațiilor disponibile și a aplicat o rată a dobânzii care corespunde ratei de piață. |
| --- | --- |

(80)

Elementele prezentate Comisiei îi permit acesteia să concluzioneze că prin decizia de acordare a împrumutului către societatea Crist ARP a acționat așa cum ar fi făcut-o un creditor privat pe baza informațiilor disponibile și a aplicat o rată a dobânzii care corespunde ratei de piață.

| (81) | În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a pus la îndoială utilizarea împrumutului acordat de Banca [...] ca împrumut de referință în acest caz. Comisia a remarcat, printre altele, că împrumutul acordat de Banca [...] a fost diferit de cel acordat de ARP, întrucât era vorba de o sumă mult mai mică, iar Banca [...] nu a făcut decât să refinanțeze o tranzacție pe care Crist o finanțase inițial din fonduri proprii. În plus, opinia prima facie a Comisiei a fost că împrumutul ARP comporta un risc mai mare decât împrumutul acordat de Banca [...], întrucât durata celui dintâi era substanțial mai mare decât cea a celui de-al doilea. |
| --- | --- |

(81)

În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a pus la îndoială utilizarea împrumutului acordat de Banca [...] ca împrumut de referință în acest caz. Comisia a remarcat, printre altele, că împrumutul acordat de Banca [...] a fost diferit de cel acordat de ARP, întrucât era vorba de o sumă mult mai mică, iar Banca [...] nu a făcut decât să refinanțeze o tranzacție pe care Crist o finanțase inițial din fonduri proprii. În plus, opinia prima facie a Comisiei a fost că împrumutul ARP comporta un risc mai mare decât împrumutul acordat de Banca [...], întrucât durata celui dintâi era substanțial mai mare decât cea a celui de-al doilea.

| (82) | După cum s-a afirmat în considerentele 50-55, autoritățile poloneze și-au reafirmat convingerea că utilizarea împrumutului acordat de Banca [...] ca referință pentru împrumutul ARP a fost adecvată. Polonia a subliniat, totuși, că înainte de adoptarea deciziei de acordare a împrumutului au fost luate în considerare și alte elemente. |
| --- | --- |

(82)

După cum s-a afirmat în considerentele 50-55, autoritățile poloneze și-au reafirmat convingerea că utilizarea împrumutului acordat de Banca [...] ca referință pentru împrumutul ARP a fost adecvată. Polonia a subliniat, totuși, că înainte de adoptarea deciziei de acordare a împrumutului au fost luate în considerare și alte elemente.

| (83) | Comisia ia notă de faptul că decizia ARP de acordare a împrumutului către societatea Crist s-a bazat pe o analiză complexă, realizată de experți, a situației financiare și economice a societății, care a ajuns la concluzia că investiția planificată era profitabilă, iar decizia anterioară a unei instituții financiare independente – Banca [...], cu alte cuvinte instituția reper în cauză – a reprezentat un argument suplimentar pentru ARP. |
| --- | --- |

(83)

Comisia ia notă de faptul că decizia ARP de acordare a împrumutului către societatea Crist s-a bazat pe o analiză complexă, realizată de experți, a situației financiare și economice a societății, care a ajuns la concluzia că investiția planificată era profitabilă, iar decizia anterioară a unei instituții financiare independente – Banca [...], cu alte cuvinte instituția reper în cauză – a reprezentat un argument suplimentar pentru ARP.

| (84) | Comisia ține, de asemenea, cont de faptul că achiziționarea de către Crist a docului uscat a reprezentat finalizarea unei linii de producție și poate fi, prin urmare, privită drept o etapă mai puțin riscantă în procesul de punere în aplicare a strategiei de afaceri decât cea pentru care a fost acordat împrumutul din partea Băncii [...]. La momentul aprobării împrumutului de către Banca [...] nu se putea ști cu siguranță că societatea Crist va reuși să finalizeze ultima etapă a investiției planificate – cumpărarea docului uscat. În plus, Comisia ia notă de faptul că semnarea, în intervalul dintre acordarea celor două împrumuturi, a celui mai mare contract din istoria societății Crist (în valoare de [...] milioane EUR) a consolidat poziția societății comparativ cu momentul acordării împrumutului din partea Băncii [...]. |
| --- | --- |

(84)

Comisia ține, de asemenea, cont de faptul că achiziționarea de către Crist a docului uscat a reprezentat finalizarea unei linii de producție și poate fi, prin urmare, privită drept o etapă mai puțin riscantă în procesul de punere în aplicare a strategiei de afaceri decât cea pentru care a fost acordat împrumutul din partea Băncii [...]. La momentul aprobării împrumutului de către Banca [...] nu se putea ști cu siguranță că societatea Crist va reuși să finalizeze ultima etapă a investiției planificate – cumpărarea docului uscat. În plus, Comisia ia notă de faptul că semnarea, în intervalul dintre acordarea celor două împrumuturi, a celui mai mare contract din istoria societății Crist (în valoare de [...] milioane EUR) a consolidat poziția societății comparativ cu momentul acordării împrumutului din partea Băncii [...].

| (85) | În fine, Comisia observă că, după cum reiese din numeroasele surse externe de finanțare de care beneficia societatea la momentul acordării împrumutului ARP, sectorul financiar avea o percepție pozitivă în privința potențialului financiar al societății Crist și a capacității acesteia de a genera venituri. |
| --- | --- |

(85)

În fine, Comisia observă că, după cum reiese din numeroasele surse externe de finanțare de care beneficia societatea la momentul acordării împrumutului ARP, sectorul financiar avea o percepție pozitivă în privința potențialului financiar al societății Crist și a capacității acesteia de a genera venituri.

| (86) | Îndoielile exprimate în decizia de inițiere a procedurii au primit un răspuns, iar Comisia consideră că atât condițiile de acordare a împrumutului din partea Băncii [...], cât și faptul că societatea Crist avea acces la alte surse de finanțare externă conduc la concluzia că un creditor privat ar fi furnizat societății Crist un împrumut în condiții similare celor în care a fost acordat împrumutul din partea ARP. |
| --- | --- |

(86)

Îndoielile exprimate în decizia de inițiere a procedurii au primit un răspuns, iar Comisia consideră că atât condițiile de acordare a împrumutului din partea Băncii [...], cât și faptul că societatea Crist avea acces la alte surse de finanțare externă conduc la concluzia că un creditor privat ar fi furnizat societății Crist un împrumut în condiții similare celor în care a fost acordat împrumutul din partea ARP.

| (87) | În decizia de inițiere a procedurii se făcea observația că, deși starea financiară generală a societății Crist în momentul acordării împrumutului ARP era bună, situațiile financiare arătau trei ani de rezultate descrescătoare, iar piața era caracterizată de existența unor capacități de producție excedentare. Comisia a avut îndoieli prima facie că un investitor privat ar fi furnizat finanțarea, date fiind riscurile de piață implicate și faptul că criza financiară era departe de a se fi sfârșit la momentul adoptării măsurii. |
| --- | --- |

(87)

În decizia de inițiere a procedurii se făcea observația că, deși starea financiară generală a societății Crist în momentul acordării împrumutului ARP era bună, situațiile financiare arătau trei ani de rezultate descrescătoare, iar piața era caracterizată de existența unor capacități de producție excedentare. Comisia a avut îndoieli prima facie că un investitor privat ar fi furnizat finanțarea, date fiind riscurile de piață implicate și faptul că criza financiară era departe de a se fi sfârșit la momentul adoptării măsurii.

| (88) | După cum s-a prezentat în considerentele 56-60, Polonia a prezentat explicații suplimentare în privința elementelor care au determinat ARP să ia decizia de acordare a împrumutului. Printre acestea se numărau o analiză în trei etape a stării financiare a societății, în urma căreia s-a constatat o bonitate adecvată, și o analiză independentă realizată de [...]. Polonia a subliniat că rentabilitatea investiției, evaluată în funcție de valoarea actualizată netă și de rentabilitatea internă a investiției, era ridicată. |
| --- | --- |

(88)

După cum s-a prezentat în considerentele 56-60, Polonia a prezentat explicații suplimentare în privința elementelor care au determinat ARP să ia decizia de acordare a împrumutului. Printre acestea se numărau o analiză în trei etape a stării financiare a societății, în urma căreia s-a constatat o bonitate adecvată, și o analiză independentă realizată de [...]. Polonia a subliniat că rentabilitatea investiției, evaluată în funcție de valoarea actualizată netă și de rentabilitatea internă a investiției, era ridicată.

| (89) | Comisia a examinat evaluarea transmisă de Polonia referitoare la profitabilitatea investiției societății Crist, care demonstrează că, deși până la urmă Crist a trebuit să plătească un preț mai mare (și anume 175 de milioane PLN) pentru docul uscat decât se preconizase inițial, indicatorii financiari relevanți rămân ridicați (valoarea actualizată netă și rata rentabilității interne a investiției calculate pe baza datelor disponibile la momentul tranzacției se ridică la [...] milioane și respectiv [...] %). Din perspectiva unui investitor privat, aceste rezultate arată că societatea Crist avea un plan de afaceri solid și că grație investiției realizate au apărut posibilități de obținere a unor contracte noi în sectorul hidromecanic. Valoarea contractelor semnate indică de fapt o dezvoltare rapidă a societății. |
| --- | --- |

(89)

Comisia a examinat evaluarea transmisă de Polonia referitoare la profitabilitatea investiției societății Crist, care demonstrează că, deși până la urmă Crist a trebuit să plătească un preț mai mare (și anume 175 de milioane PLN) pentru docul uscat decât se preconizase inițial, indicatorii financiari relevanți rămân ridicați (valoarea actualizată netă și rata rentabilității interne a investiției calculate pe baza datelor disponibile la momentul tranzacției se ridică la [...] milioane și respectiv [...] %). Din perspectiva unui investitor privat, aceste rezultate arată că societatea Crist avea un plan de afaceri solid și că grație investiției realizate au apărut posibilități de obținere a unor contracte noi în sectorul hidromecanic. Valoarea contractelor semnate indică de fapt o dezvoltare rapidă a societății.

| (90) | Comisia ia notă de faptul că vânzările și activitățile operaționale ale societății au indicat o dinamică de creștere accentuată. În plus, autoritățile poloneze au explicat că scăderea rezultatelor nete, care se referea la numai doi ani (2008 și 2009, a se vedea tabelul 4) avea legătură cu noua strategie de afaceri a societății. Prin urmare, îndoielile referitoare la evaluarea în general pozitivă a rezultatelor financiare ale societății Crist sunt atenuate. |
| --- | --- |

(90)

Comisia ia notă de faptul că vânzările și activitățile operaționale ale societății au indicat o dinamică de creștere accentuată. În plus, autoritățile poloneze au explicat că scăderea rezultatelor nete, care se referea la numai doi ani (2008 și 2009, a se vedea tabelul 4) avea legătură cu noua strategie de afaceri a societății. Prin urmare, îndoielile referitoare la evaluarea în general pozitivă a rezultatelor financiare ale societății Crist sunt atenuate.

| (91) | În ceea ce privește îndoielile provocate de capacitatea excedentară de pe piață, Comisia observă că, deși este posibil ca sectorul construcțiilor tradiționale de nave să se confrunte cu o capacitate excedentară, societatea Crist, în acord cu noua sa strategie prezentată în planul de afaceri pus la dispoziția ARP pentru acordarea împrumutului, a generat [...] % din veniturile sale în 2009 și [...] % în 2011 pe piețe diferite de construcția tradițională de nave (a se vedea tabelul 1). Structura veniturilor societății Crist și informațiile privind perspectivele de dezvoltare ale ingineriei eoliene maritime, în care este în principal activă societatea, demonstrează potențialul de dezvoltare și riscul relativ scăzut pentru investitorii privați. |
| --- | --- |

(91)

În ceea ce privește îndoielile provocate de capacitatea excedentară de pe piață, Comisia observă că, deși este posibil ca sectorul construcțiilor tradiționale de nave să se confrunte cu o capacitate excedentară, societatea Crist, în acord cu noua sa strategie prezentată în planul de afaceri pus la dispoziția ARP pentru acordarea împrumutului, a generat [...] % din veniturile sale în 2009 și [...] % în 2011 pe piețe diferite de construcția tradițională de nave (a se vedea tabelul 1). Structura veniturilor societății Crist și informațiile privind perspectivele de dezvoltare ale ingineriei eoliene maritime, în care este în principal activă societatea, demonstrează potențialul de dezvoltare și riscul relativ scăzut pentru investitorii privați.

| (92) | Pe baza elementelor de mai sus, Comisia concluzionează că informațiile de natură comercială disponibile la momentul tranzacției conțineau suficiente elemente pentru a permite unui investitor privat să ajungă la aceeași decizie ca cea luată de ARP. |
| --- | --- |

(92)

Pe baza elementelor de mai sus, Comisia concluzionează că informațiile de natură comercială disponibile la momentul tranzacției conțineau suficiente elemente pentru a permite unui investitor privat să ajungă la aceeași decizie ca cea luată de ARP.

| (93) | Această apreciere este sprijinită de rezultatele financiare ale societății Crist pentru perioada 2010-2011, care reprezintă o parte integrantă din planul de afaceri și pot fi acum evaluate dintr-o perspectivă ulterioară. Deși în 2010 societatea și-a îndeplinit previziunile de vânzări numai în proporție de [...] %, rentabilitatea planificată a vânzărilor și marjele profitului net generat de societatea Crist s-au ridicat la 12,6 milioane PLN, fiind de [...] ori mai mari decât profitul net planificat pentru anul respectiv. În 2011 rezultatele societății s-au ameliorat în continuare, nivelul vânzărilor fiind cu [...] % mai ridicat decât cel planificat, iar profitul net obținut depășind previziunile cu [...] %. Bilanțul total al societății la sfârșitul lui 2010 și 2011 a fost mai ridicat decât valorile planificate cu [...], respectiv [...] %. |
| --- | --- |

(93)

Această apreciere este sprijinită de rezultatele financiare ale societății Crist pentru perioada 2010-2011, care reprezintă o parte integrantă din planul de afaceri și pot fi acum evaluate dintr-o perspectivă ulterioară. Deși în 2010 societatea și-a îndeplinit previziunile de vânzări numai în proporție de [...] %, rentabilitatea planificată a vânzărilor și marjele profitului net generat de societatea Crist s-au ridicat la 12,6 milioane PLN, fiind de [...] ori mai mari decât profitul net planificat pentru anul respectiv. În 2011 rezultatele societății s-au ameliorat în continuare, nivelul vânzărilor fiind cu [...] % mai ridicat decât cel planificat, iar profitul net obținut depășind previziunile cu [...] %. Bilanțul total al societății la sfârșitul lui 2010 și 2011 a fost mai ridicat decât valorile planificate cu [...], respectiv [...] %.

| (94) | În decizia de inițiere a procedurii Comisia și-a exprimat îndoieli privind respectarea anumitor condiții din program, în special privind măsura în care societatea Crist era eligibilă în cadrul programului și măsura în care împrumutul a respectat plafonul de intensitate prevăzut în program (a se vedea considerentul 15). |
| --- | --- |

(94)

În decizia de inițiere a procedurii Comisia și-a exprimat îndoieli privind respectarea anumitor condiții din program, în special privind măsura în care societatea Crist era eligibilă în cadrul programului și măsura în care împrumutul a respectat plafonul de intensitate prevăzut în program (a se vedea considerentul 15).

| (95) | Comisia ia notă de explicația furnizată de autoritățile poloneze, potrivit căreia societatea era îndreptățită să primească finanțare în cadrul programului, iar nivelul finanțării investiției societății Crist de către ARP nu a depășit plafonul de 80 % al programului (a se vedea considerentele 61-64). În ceea ce privește cel de-al doilea punct, Comisia a verificat respectarea plafonului, conform descrierii transmise de autoritățile poloneze, inclusiv pe baza informațiilor aflate la dispoziția ARP la momentul luării deciziei de acordare a împrumutului: o finanțare de 150 de milioane PLN pentru o investiție totală de 188,2 milioane PLN (16), care se traduce într-o intensitate a ajutorului de 79,7 %. |
| --- | --- |

(95)

Comisia ia notă de explicația furnizată de autoritățile poloneze, potrivit căreia societatea era îndreptățită să primească finanțare în cadrul programului, iar nivelul finanțării investiției societății Crist de către ARP nu a depășit plafonul de 80 % al programului (a se vedea considerentele 61-64). În ceea ce privește cel de-al doilea punct, Comisia a verificat respectarea plafonului, conform descrierii transmise de autoritățile poloneze, inclusiv pe baza informațiilor aflate la dispoziția ARP la momentul luării deciziei de acordare a împrumutului: o finanțare de 150 de milioane PLN pentru o investiție totală de 188,2 milioane PLN (16), care se traduce într-o intensitate a ajutorului de 79,7 %.

| (96) | Pe baza acestor explicații, Comisia consideră că îndoielile referitoare la întrebarea dacă un investitor privat ar fi acordat împrumutul au fost atenuate. |
| --- | --- |

(96)

Pe baza acestor explicații, Comisia consideră că îndoielile referitoare la întrebarea dacă un investitor privat ar fi acordat împrumutul au fost atenuate.

1.2.   Concluzie privind avantajul

| (97) | Pe baza constatărilor de mai sus, Comisia concluzionează că societatea nu a beneficiat de niciun avantaj necuvenit de pe urma condițiilor în care a fost acordat împrumutul ARP. În particular, Comisia consideră că (i) informațiile aflate în posesia ARP au fost de așa natură încât un investitor privat ar fi luat aceeași decizie și că (ii) rata dobânzii aplicate împrumutului acordat de ARP societății Crist corespunde ratei de pe piață. |
| --- | --- |

(97)

Pe baza constatărilor de mai sus, Comisia concluzionează că societatea nu a beneficiat de niciun avantaj necuvenit de pe urma condițiilor în care a fost acordat împrumutul ARP. În particular, Comisia consideră că (i) informațiile aflate în posesia ARP au fost de așa natură încât un investitor privat ar fi luat aceeași decizie și că (ii) rata dobânzii aplicate împrumutului acordat de ARP societății Crist corespunde ratei de pe piață.

| (98) | Având în vedere faptul că elementele care indică existența unui ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE sunt cumulative, absența unuia dintre ele este concludentă. Prin urmare, nu este nevoie să fie analizate celelalte elemente identificate la considerentul 66 de mai sus. |
| --- | --- |

(98)

Având în vedere faptul că elementele care indică existența unui ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE sunt cumulative, absența unuia dintre ele este concludentă. Prin urmare, nu este nevoie să fie analizate celelalte elemente identificate la considerentul 66 de mai sus.

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Măsura aplicată de Republica Polonia în favoarea Crist S.A. sub forma unui împrumut în valoare de 150 de milioane PLN cu o rată a dobânzii de 6,81 % nu reprezintă ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din Tratatul privind Funcționarea Uniunii Europene.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Republicii Polone.

Adoptată la Bruxelles, 25 iulie 2012.

Pentru Comisie

Joaquín ALMUNIA

Vicepreședinte

---

(1)  JO C 129 din 4.5.2012, p. 9.

1

(2)  Decizia Comisiei din 6 noiembrie 2008 privind ajutorul de stat C 19/05 (ex N 203/05) acordat de Polonia în favoarea Stocznia Szczeciñska, JO L 5, 8.1.2010, p. 1, și Decizia Comisiei din 6 noiembrie 2008 privind ajutorul de stat C 17/05 (ex N 194/05 și PL 34/04) acordat de Polonia în favoarea Stocznia Gdynia, JO L 33, 4.2.2010, p. 1.

2

(3)  A se vedea nota de subsol nr. 1.

3

(4)  Comisia observă că suma cifrelor furnizate de Polonia în coloana corespunzătoare anului 2010 nu este egală cu 100, dar crede că această discrepanță minoră este rezultatul rotunjirii valorilor la două zecimale.

4

(5)  informații confidențiale

5

(6)  Valorile în EUR din prezenta decizie sunt aproximări prezentate doar cu titlu indicativ, cu excepția valorii de [...] milioane EUR, reprezentând valoarea contractului dintre Beluga Hochtief Offshore și Crist, care a fost exprimată de la bun început în EUR. Toate valorile exprimate inițial în PLN au fost convertite în EUR la rata de schimb 1 EUR = 4 PLN.

6

(7)  Potrivit acestui articol: „Dispozițiile tratatelor nu contravin următoarelor norme: [...] b) orice stat membru poate lua măsurile pe care le consideră necesare pentru protecția intereselor esențiale ale siguranței sale [...]”.

7

(8)  În scrisoarea din 25 noiembrie 2010 Polonia a informat în mod greșit Comisia că rata dobânzii a fost stabilită la nivelul ratei de bază, definită drept dobânda WIBOR la șase luni (în loc de WIBOR la trei luni) și că rata totală a dobânzii împrumutului acordat societății Crist a fost de 7,02 % (în loc de 6,81 %). Polonia a corectat această informație printr-o scrisoare trimisă la 27 februarie 2012.

8

(9)  Rata interbancară de referință din Varșovia.

9

(10)  JO C 14 din 19.1.2008, p. 6.

10

(11)  Cuprinzând acțiunile estimate folosind metoda de evaluare bazată pe venituri (recomandată de un expert) la valoarea de [...] milioane PLN și ipoteca imobiliară (pe o parte din zona 2 a șantierului naval), estimată de un expert la valoarea de 169,5 milioane PLN.

11

(12)  Valoarea contractelor încheiate la momentul semnării contractului de finanțare.

12

(13)  Crist beneficiase până în acel moment de o serie de alte surse externe private de finanțare. Printre acestea s-au numărat credite și garanții din partea [...], [...][...], [...], [...], [...] și [...], în valoare de peste [...] milioane PLN în 2010 și de peste [...] PLN în 2011.

13

(14)  Suma include 38,2 milioane PLN pentru zona 1 a șantierului naval și 175 de milioane PLN pentru zona 2 a șantierului naval.

14

(15)  Rata de bază calculată pentru Polonia în septembrie 2010 în conformitate cu Comunicarea privind ratele de referință poate fi consultată pe următoarea pagină de pe site-ul web al Comisiei: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

15

(16)  ARP nu avea cum să știe la acel moment că investiția totală urma să fie de fapt cu 25 de milioane PLN mai mare decât s-a presupus inițial (cu alte cuvinte 213,2 PLN în loc de 188,2 milioane PLN, ca urmare a creșterii prețului plătit pentru doc).

16

---