# Úřední věstník L 318/2012

| | ISSN 1977-0626
  doi:10.3000/19770626.L_2012.318.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 318 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5515. listopadu 2012 |

ISSN 1977-0626

doi:10.3000/19770626.L_2012.318.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 318

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5515. listopadu 2012

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Rady (EU) č. 1067/2012 ze dne 14. listopadu 2012, kterým se mění nařízení (EU) č. 267/2012 o omezujících opatřeních vůči Íránu | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1068/2012 ze dne 30. října 2012 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Aceituna Aloreña de Málaga (CHOP)) | 3 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1069/2012 ze dne 31. října 2012 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Newmarket Sausage (CHZO)) | 5 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1070/2012 ze dne 14. listopadu 2012, kterým se mění nařízení (ES) č. 2535/2001, pokud jde o preferenční dovoz mléka a mléčných výrobků mimo rámec kvót a kvótu pro dovoz mléčných výrobků pocházejících z Moldavské republiky | 7 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 1071/2012 ze dne 14. listopadu 2012, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska | 10 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 1072/2012 ze dne 14. listopadu 2012 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky | 28 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1073/2012 ze dne 14. listopadu 2012 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 66 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | 2012/701/EU |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 13. listopadu 2012, kterým se mění rozhodnutí 2008/185/ES, pokud jde o zařazení Irska, Severního Irska a italské provincie Bolzano na seznam členských států nebo jejich oblastí prostých Aujeszkyho choroby
  (oznámeno pod číslem C(2012) 7976)

   (
  1
  ) | 68 |
| | | 2012/702/EU |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 13. listopadu 2012, kterým se mění rozhodnutí 2008/855/ES, pokud jde o odesílání určitého masa a masných výrobků z členských států, na jejichž území se nacházejí oblasti uvedené v části III přílohy uvedeného rozhodnutí, do jiných členských států
  (oznámeno pod číslem C(2012) 7977)

   (
  1
  ) | 71 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Rady (EU) č. 1067/2012 ze dne 14. listopadu 2012, kterým se mění nařízení (EU) č. 267/2012 o omezujících opatřeních vůči Íránu

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1068/2012 ze dne 30. října 2012 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Aceituna Aloreña de Málaga (CHOP))

3

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1069/2012 ze dne 31. října 2012 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Newmarket Sausage (CHZO))

5

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1070/2012 ze dne 14. listopadu 2012, kterým se mění nařízení (ES) č. 2535/2001, pokud jde o preferenční dovoz mléka a mléčných výrobků mimo rámec kvót a kvótu pro dovoz mléčných výrobků pocházejících z Moldavské republiky

7

*

Nařízení Komise (EU) č. 1071/2012 ze dne 14. listopadu 2012, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska

10

*

Nařízení Komise (EU) č. 1072/2012 ze dne 14. listopadu 2012 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky

28

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1073/2012 ze dne 14. listopadu 2012 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

66

ROZHODNUTÍ

2012/701/EU

*

Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 13. listopadu 2012, kterým se mění rozhodnutí 2008/185/ES, pokud jde o zařazení Irska, Severního Irska a italské provincie Bolzano na seznam členských států nebo jejich oblastí prostých Aujeszkyho choroby
  (oznámeno pod číslem C(2012) 7976)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2012) 7976)

1

68

2012/702/EU

*

Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 13. listopadu 2012, kterým se mění rozhodnutí 2008/855/ES, pokud jde o odesílání určitého masa a masných výrobků z členských států, na jejichž území se nacházejí oblasti uvedené v části III přílohy uvedeného rozhodnutí, do jiných členských států
  (oznámeno pod číslem C(2012) 7977)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2012) 7977)

1

71

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1223/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o kosmetických přípravcích (Úř. věst. L 342 ze dne 22.12.2009) | 74 |

Opravy

*

Oprava nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1223/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o kosmetických přípravcích (Úř. věst. L 342 ze dne 22.12.2009)

(Úř. věst. L 342 ze dne 22.12.2009)

74

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 15.11.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 318/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 318/1

---

NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1067/2012

ze dne 14. listopadu 2012,

kterým se mění nařízení (EU) č. 267/2012 o omezujících opatřeních vůči Íránu

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 215 této smlouvy,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2010/413/SZBP ze dne 26. července 2010 o omezujících opatřeních vůči Íránu (1),

s ohledem na společný návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku a Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením Rady (EU) č. 267/2012 (2) se provádí opatření upravená v rozhodnutí 2010/413/SZBP. Uvedené nařízení ukládá mimo jiné zmrazit všechny finanční prostředky a hospodářské zdroje, které patří osobám, subjektům a orgánům uvedeným v přílohách VIII a IX uvedeného nařízení nebo které jsou jimi vlastněny, drženy či ovládány. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením Rady (EU) č. 267/2012 (2) se provádí opatření upravená v rozhodnutí 2010/413/SZBP. Uvedené nařízení ukládá mimo jiné zmrazit všechny finanční prostředky a hospodářské zdroje, které patří osobám, subjektům a orgánům uvedeným v přílohách VIII a IX uvedeného nařízení nebo které jsou jimi vlastněny, drženy či ovládány.

| (2) | Rozhodnutí Rady 2012/635/SZBP (3) stanoví výjimku z uvedených omezujících opatření, která má Unii chránit z hlediska zajištění energetických dodávek. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutí Rady 2012/635/SZBP (3) stanoví výjimku z uvedených omezujících opatření, která má Unii chránit z hlediska zajištění energetických dodávek.

| (3) | Uvedená výjimka spadá do oblasti působnosti Smlouvy, a k jejímu provedení je tedy nezbytný právní předpis na úrovni Unie. |
| --- | --- |

(3)

Uvedená výjimka spadá do oblasti působnosti Smlouvy, a k jejímu provedení je tedy nezbytný právní předpis na úrovni Unie.

| (4) | Nařízení (EU) č. 267/2012 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(4)

Nařízení (EU) č. 267/2012 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (5) | K zajištění toho, aby opatření stanovená tímto nařízením byla účinná, by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení, |
| --- | --- |

(5)

K zajištění toho, aby opatření stanovená tímto nařízením byla účinná, by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V nařízení (EU) č. 267/2012 se vkládá nový článek, který zní:

„Článek 28a

Zákazy uvedené v čl. 23 odst. 2 a 3 se nevztahují na jednání a operace ve vztahu k subjektům uvedeným v příloze IX:

| a) | které jsou držiteli práv odvozených z toho, že s nimi svrchovaná, jiná než íránská vláda uzavřela před 27. říjnem 2010 původní dohodu o společné výrobě uvedenou v článku 39, pokud se tato jednání a operace týkají účasti těchto subjektů na těchto dohodách; |
| --- | --- |

a)

které jsou držiteli práv odvozených z toho, že s nimi svrchovaná, jiná než íránská vláda uzavřela před 27. říjnem 2010 původní dohodu o společné výrobě uvedenou v článku 39, pokud se tato jednání a operace týkají účasti těchto subjektů na těchto dohodách;

| b) | jsou-li tato jednání a operace do 31. prosince 2014 nutné k plnění závazků ze smluv uvedených v čl. 12 odst. 1 písm. b), byly-li předem a případ od případu povoleny příslušným orgánem a informoval-li dotčený členský stát ostatní členské státy a Komisi o svém záměru toto povolení udělit.“ |
| --- | --- |

b)

jsou-li tato jednání a operace do 31. prosince 2014 nutné k plnění závazků ze smluv uvedených v čl. 12 odst. 1 písm. b), byly-li předem a případ od případu povoleny příslušným orgánem a informoval-li dotčený členský stát ostatní členské státy a Komisi o svém záměru toto povolení udělit.“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 14. listopadu 2012.

Za Radu

předseda

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  Úř. věst. L 195, 27.7.2010, s. 39.

1

(2)  Úř. věst. L 88, 24.3.2012, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 282, 16.10.2012, s. 58.

3

---

| 15.11.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 318/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 318/3

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1068/2012

ze dne 30. října 2012

o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Aceituna Aloreña de Málaga (CHOP))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 7 odst. 4 první pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Žádost o zápis názvu „Aceituna Aloreña de Málaga“ do rejstříku předložená Španělskem byla v souladu s čl. 6 odst. 2 prvním pododstavcem nařízení (ES) č. 510/2006 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Žádost o zápis názvu „Aceituna Aloreña de Málaga“ do rejstříku předložená Španělskem byla v souladu s čl. 6 odst. 2 prvním pododstavcem nařízení (ES) č. 510/2006 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (2).

| (2) | Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, musí být uvedený název zapsán do rejstříku, |
| --- | --- |

(2)

Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, musí být uvedený název zapsán do rejstříku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Název uvedený v příloze tohoto nařízení se zapisuje do rejstříku.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 30. října 2012.

Za Komisi, jménem předsedy,

Dacian CIOLOȘ

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  Úř. věst. C 69, 7.3.2012, s. 10.

2

---

PŘÍLOHA

Zemědělské produkty určené k lidské spotřebě, uvedené v příloze I Smlouvy:

Třída 1.6   Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované

ŠPANĚLSKO

Aceituna Aloreña de Málaga (CHOP)

---

| 15.11.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 318/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 318/5

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1069/2012

ze dne 31. října 2012

o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Newmarket Sausage (CHZO))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 7 odst. 4 první pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Žádost o zápis názvu „Newmarket Sausage“ do rejstříku předložená Spojeným královstvím byla v souladu s čl. 6 odst. 2 prvním pododstavcem nařízení (ES) č. 510/2006 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Žádost o zápis názvu „Newmarket Sausage“ do rejstříku předložená Spojeným královstvím byla v souladu s čl. 6 odst. 2 prvním pododstavcem nařízení (ES) č. 510/2006 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
   (2).

| (2) | Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, musí být uvedený název zapsán do rejstříku, |
| --- | --- |

(2)

Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, musí být uvedený název zapsán do rejstříku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Název uvedený v příloze tohoto nařízení se zapisuje do rejstříku.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 31. října 2012.

Za Komisi, jménem předsedy,

Dacian CIOLOȘ

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  Úř. věst. C 69, 7.3.2012, s. 15.

2

---

PŘÍLOHA

Zemědělské produkty určené k lidské spotřebě, uvedené v příloze I Smlouvy:

Třída 1.2   Masné produkty

SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ

Newmarket Sausage (CHZO)

---

| 15.11.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 318/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 318/7

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1070/2012

ze dne 14. listopadu 2012,

kterým se mění nařízení (ES) č. 2535/2001, pokud jde o preferenční dovoz mléka a mléčných výrobků mimo rámec kvót a kvótu pro dovoz mléčných výrobků pocházejících z Moldavské republiky

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské Unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1), a zejména na čl. 144 odst. 1 a čl. 148 písm. c) ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Kapitola I hlavy 2 nařízení Komise (ES) č. 2535/2001 ze dne 14. prosince 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o dovozní režim pro mléko a mléčné výrobky a otevření celních kvót (2), se vztahuje na dovozní kvótu č. 09.4210 stanovenou v nařízení Rady (ES) č. 55/2008 (3) a přidělenou Moldavské republice do roku 2012. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 581/2011 (4) prodloužilo platnost nařízení (ES) č. 55/2008 do konce roku 2015. Je proto vhodné, aby nařízení (ES) č. 2535/2001 zohlednilo prodloužené trvání kvóty č. 09.4210. |
| --- | --- |

(1)

Kapitola I hlavy 2 nařízení Komise (ES) č. 2535/2001 ze dne 14. prosince 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o dovozní režim pro mléko a mléčné výrobky a otevření celních kvót (2), se vztahuje na dovozní kvótu č. 09.4210 stanovenou v nařízení Rady (ES) č. 55/2008 (3) a přidělenou Moldavské republice do roku 2012. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 581/2011 (4) prodloužilo platnost nařízení (ES) č. 55/2008 do konce roku 2015. Je proto vhodné, aby nařízení (ES) č. 2535/2001 zohlednilo prodloužené trvání kvóty č. 09.4210.

| (2) | Kapitola II hlavy 2 nařízení (ES) č. 2535/2001 stanoví pravidla týkající se preferenčního dovozu mimo rámec kvót uvedeného ve zvláštních dohodách a aktech. S ohledem na řádnou správu dovozu je vhodné, aby se uvedená pravidla vztahovala rovněž na veškerý další preferenční dovoz mimo rámec kvót spadající do působnosti článku 2 uvedeného nařízení. V zájmu jednoznačnosti a transparentnosti je navíc vhodné, aby uvedená pravidla zahrnovala povinnost uvést preferenční dovozní clo v kolonce 24 žádosti o licenci a licence. |
| --- | --- |

(2)

Kapitola II hlavy 2 nařízení (ES) č. 2535/2001 stanoví pravidla týkající se preferenčního dovozu mimo rámec kvót uvedeného ve zvláštních dohodách a aktech. S ohledem na řádnou správu dovozu je vhodné, aby se uvedená pravidla vztahovala rovněž na veškerý další preferenční dovoz mimo rámec kvót spadající do působnosti článku 2 uvedeného nařízení. V zájmu jednoznačnosti a transparentnosti je navíc vhodné, aby uvedená pravidla zahrnovala povinnost uvést preferenční dovozní clo v kolonce 24 žádosti o licenci a licence.

| (3) | Nařízení (ES) č. 2535/2001 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (ES) č. 2535/2001 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (4) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (ES) č. 2535/2001 se mění takto:

| 1) | Kapitola II hlavy 2 se nahrazuje tímto:
  „KAPITOLA II


  Dovoz mimo rámec kvót pouze na základě dovozní licence

  Článek 20
  1.   Tato kapitola se vztahuje na:






  a) | preferenční dovoz, na který se nevztahují kvóty a který je uveden:






  i) | v příloze I protokolu 1 k rozhodnutí Rady přidružení ES-Turecko č. 1/98, |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Kapitola II hlavy 2 se nahrazuje tímto:

„KAPITOLA II

Dovoz mimo rámec kvót pouze na základě dovozní licence

Článek 20

1.   Tato kapitola se vztahuje na:

a)

preferenční dovoz, na který se nevztahují kvóty a který je uveden:

i)

v příloze I protokolu 1 k rozhodnutí Rady přidružení ES-Turecko č. 1/98,

| ii) | v příloze IV dohody s Jihoafrickou republikou, |
| --- | --- |

ii)

v příloze IV dohody s Jihoafrickou republikou,

| iii) | v příloze 2 dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskem o obchodu se zemědělskými produkty; |
| --- | --- |

iii)

v příloze 2 dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskem o obchodu se zemědělskými produkty;

| b) | veškerý další preferenční dovoz, na který se nevztahují kvóty, produktů uvedených v bodě J části I přílohy II nařízení (ES) č. 376/2008. |
| --- | --- |

b)

veškerý další preferenční dovoz, na který se nevztahují kvóty, produktů uvedených v bodě J části I přílohy II nařízení (ES) č. 376/2008.

2.   Pro dovoz uvedený v odst. 1 písm. a) jsou dotyčné produkty a použitelné celní sazby uvedeny v příloze II tohoto nařízení.

Článek 21

1.   V žádosti o licenci a v licenci se uvádí:

| a) | v kolonce 8 země původu; |
| --- | --- |

a)

v kolonce 8 země původu;

| b) | v kolonce 20 jeden z údajů uvedených v příloze XVI. |
| --- | --- |

b)

v kolonce 20 jeden z údajů uvedených v příloze XVI.

2.   V kolonce 24 licence je uvedena použitelná snížená celní sazba.

3.   Držitel licence je povinen dovážet ze země uvedené v kolonce 8.

Článek 22

Snížená celní sazba se použije pouze na základě předložení dovozní licence a po přijetí prohlášení o propuštění do volného oběhu, k němuž se přiloží doklad o původu.“

| 2) | Část J přílohy I se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

2)

Část J přílohy I se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 14. listopadu 2012.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 341, 22.12.2001, s. 29.

2

(3)  Úř. věst. L 20, 24.1.2008, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 165, 24.6.2011, s. 5.

4

---

PŘÍLOHA

„I.J

CELNÍ KVÓTA PODLE PŘÍLOHY I SMĚRNICE (ES) č. 55/2008

| Číslo kvóty | Kód KN | Popis (1) | Země původu | Dovozní rok | Roční kvóta od 1. ledna do 31. prosince
  (v tunách)
  (v hmotnosti produktů) | Dovozní clo
  (EUR/100 kg čisté hmotnosti) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ročně | Půlročně |
| 09.4210 | 0401 až 0406 | | Moldavská republika | | | | 0 |
| Mléčné výrobky | Od 1. července do 31. prosince 2008 | | 1 000 |
| | 2009 | 1 000 | 500 |
| | 2010 až 2015 | 1 500 | 750 |

Číslo kvóty

Kód KN

Popis (1)

Země původu

Dovozní rok

Roční kvóta od 1. ledna do 31. prosince

(v tunách)

(v hmotnosti produktů)

Dovozní clo

(EUR/100 kg čisté hmotnosti)

Ročně

Půlročně

09.4210

0401 až 0406

Moldavská republika

0

Mléčné výrobky

Od 1. července do 31. prosince 2008

1 000

2009

1 000

500

2010 až 2015

1 500

750

---

(1)  Nehledě na pravidla pro výklad kombinované nomenklatury se popis produktu považuje pouze za orientační vzhledem k tomu, že působnost preferenčního režimu se v kontextu této přílohy určuje zněním kódů KN. Je-li před kódem KN uvedeno „ex“, určuje se působnost preferenčního režimu současně vzhledem ke kódu KN a odpovídajícímu popisu.“

1

---

| 15.11.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 318/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 318/10

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1071/2012

ze dne 14. listopadu 2012,

kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   ŘÍZENÍ

1.   Zahájení

| (1) | Dne 16. února 2012 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky, Thajska a Indonésie (dále jen „dotčené země“). |
| --- | --- |

(1)

Dne 16. února 2012 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky, Thajska a Indonésie (dále jen „dotčené země“).

| (2) | Řízení bylo zahájeno v důsledku podnětu, který podal dne 3. ledna 2012 Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem“) v Unii. Podnět obsahoval prima facie důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření. |
| --- | --- |

(2)

Řízení bylo zahájeno v důsledku podnětu, který podal dne 3. ledna 2012 Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem“) v Unii. Podnět obsahoval prima facie důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.

2.   Strany dotčené řízením

| (3) | Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele a zástupce vyvážejících zemí. Komise rovněž vyrozuměla výrobce v Argentině, neboť byla navržena coby možná srovnatelná země. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(3)

Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele a zástupce vyvážejících zemí. Komise rovněž vyrozuměla výrobce v Argentině, neboť byla navržena coby možná srovnatelná země. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.

| (4) | Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(4)

Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

| (5) | Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, byl v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení navržen výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v ČLR, výrobci v Unii a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se přihlásili a ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení poskytli Komisi základní informace o své činnosti související s fitinkami z kujné (tvárné) litiny se závitem (jak je vymezeno v části B níže) od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011. Pokud jde o další dvě dotčené země, Thajsko a Indonésii, sestavení vzorku nebylo pro vyvážející výrobce navrženo. |
| --- | --- |

(5)

Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, byl v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení navržen výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v ČLR, výrobci v Unii a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se přihlásili a ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení poskytli Komisi základní informace o své činnosti související s fitinkami z kujné (tvárné) litiny se závitem (jak je vymezeno v části B níže) od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011. Pokud jde o další dvě dotčené země, Thajsko a Indonésii, sestavení vzorku nebylo pro vyvážející výrobce navrženo.

| (6) | Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským orgánům a vyvážejícím výrobcům v ČLR, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká. Dvě společnosti požádaly v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení o zacházení jako v tržním hospodářství a čtyři společnosti požádaly v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení o individuální zacházení. |
| --- | --- |

(6)

Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským orgánům a vyvážejícím výrobcům v ČLR, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká. Dvě společnosti požádaly v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení o zacházení jako v tržním hospodářství a čtyři společnosti požádaly v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení o individuální zacházení.

| (7) | Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR, čínským orgánům a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Tito měli možnost písemně sdělit své připomínky. |
| --- | --- |

(7)

Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR, čínským orgánům a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Tito měli možnost písemně sdělit své připomínky.

| (8) | Pokud jde o výrobce v Unii, a jak je blíže uvedeno v 29. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo šest výrobců v Unii. Na základě informací získaných od spolupracujících výrobců v Unii vybrala Komise podle výše objemu jejich prodeje vzorek tří výrobců v Unii. |
| --- | --- |

(8)

Pokud jde o výrobce v Unii, a jak je blíže uvedeno v 29. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo šest výrobců v Unii. Na základě informací získaných od spolupracujících výrobců v Unii vybrala Komise podle výše objemu jejich prodeje vzorek tří výrobců v Unii.

| (9) | Jak je uvedeno níže v 31. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 33 dovozců, kteří nejsou ve spojení. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek devíti dovozců, a to podle největšího objemu dovozu a jejich geografického umístění v Unii. Konečný vzorek se však skládal pouze z osmi dovozců, neboť jeden z dovozců nepředložil odpovědi na předložený dotazník. |
| --- | --- |

(9)

Jak je uvedeno níže v 31. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 33 dovozců, kteří nejsou ve spojení. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek devíti dovozců, a to podle největšího objemu dovozu a jejich geografického umístění v Unii. Konečný vzorek se však skládal pouze z osmi dovozců, neboť jeden z dovozců nepředložil odpovědi na předložený dotazník.

| (10) | Jak je uvedeno níže v 30. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo dvanáct vyvážejících výrobců z ČLR. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek tří vyvážejících výrobců z ČLR s největším objemem vývozu do Unie. |
| --- | --- |

(10)

Jak je uvedeno níže v 30. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo dvanáct vyvážejících výrobců z ČLR. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek tří vyvážejících výrobců z ČLR s největším objemem vývozu do Unie.

| (11) | Komise zaslala dotazníky třem vybraným výrobcům v Unii, třem čínským vybraným vyvážejícím výrobcům, třem thajským vyvážejícím výrobcům, třem indonéským vyvážejícím výrobcům, devíti vybraným dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a sedmi uživatelům. |
| --- | --- |

(11)

Komise zaslala dotazníky třem vybraným výrobcům v Unii, třem čínským vybraným vyvážejícím výrobcům, třem thajským vyvážejícím výrobcům, třem indonéským vyvážejícím výrobcům, devíti vybraným dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a sedmi uživatelům.

| (12) | Vyplněné dotazníky byly obdrženy od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku, tří čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, dvou thajských vyvážejících výrobců, jednoho indonéského vyvážejícího výrobce a od osmi dovozců, kteří nejsou ve spojení. Žádný z uživatelů nepředložil vyplněný dotazník. |
| --- | --- |

(12)

Vyplněné dotazníky byly obdrženy od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku, tří čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, dvou thajských vyvážejících výrobců, jednoho indonéského vyvážejícího výrobce a od osmi dovozců, kteří nejsou ve spojení. Žádný z uživatelů nepředložil vyplněný dotazník.

| (13) | Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:






  a) | výrobci v Unii






  — | ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Španělsko |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:

a)

výrobci v Unii

—

ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Španělsko

| — | Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulharsko |
| --- | --- |

—

Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulharsko

| — | Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Rakousko |
| --- | --- |

—

Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Rakousko

| b) | vyvážející výrobci v ČLR






  — | Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, ČLR |
| --- | --- | --- |

b)

vyvážející výrobci v ČLR

—

Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, ČLR

| — | Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, ČLR |
| --- | --- |

—

Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, ČLR

| — | Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, ČLR |
| --- | --- |

—

Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, ČLR

| c) | vyvážející výrobci v Thajsku






  — | Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Thajsko |
| --- | --- | --- |

c)

vyvážející výrobci v Thajsku

—

Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Thajsko

| — | BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Thajsko |
| --- | --- |

—

BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Thajsko

| d) | vyvážející výrobce v Indonésii






  — | PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonésie |
| --- | --- | --- |

d)

vyvážející výrobce v Indonésii

—

PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonésie

| e) | dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení






  — | Crane Limited, Ipswich, Spojené království |
| --- | --- | --- |

e)

dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení

—

Crane Limited, Ipswich, Spojené království

| — | GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Německo |
| --- | --- |

—

GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Německo

| — | Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Německo |
| --- | --- |

—

Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Německo

| — | MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Nizozemsko |
| --- | --- |

—

MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Nizozemsko

| — | Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Itálie |
| --- | --- |

—

Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Itálie

| (14) | Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým není zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Indie jako srovnatelné země v prostorách této společnosti:






  — | Jainson Industries, Jalandhar, Paňdžáb, Indie |
| --- | --- | --- |

(14)

Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým není zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Indie jako srovnatelné země v prostorách této společnosti:

—

Jainson Industries, Jalandhar, Paňdžáb, Indie

3.   Období šetření a posuzované období

| (15) | Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření“). Průzkum trendů významných pro posouzení újmy se týkal období od roku 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(15)

Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření“). Průzkum trendů významných pro posouzení újmy se týkal období od roku 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

1.   Dotčený výrobek

| (16) | Dotčeným výrobkem popsaným v oznámení o zahájení šetření je příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 7307 19 10. |
| --- | --- |

(16)

Dotčeným výrobkem popsaným v oznámení o zahájení šetření je příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 7307 19 10.

| (17) | Hlavními vstupními surovinami jsou kovový šrot, koks/elektřina, písek (pro tvarování) a zinek (pro pozinkování). V první fázi výroby se kovový šrot taví v tavících pecích. Poté následuje tvarování a odlévání různých tvarů, které jsou následně odděleny na jednotlivé kusy. Výrobky musí projít zdlouhavým procesem žíhání, který má zajistit, že jsou dostatečně tvárné k použití pro následné úpravy, kde je např. vyžadována odolnost vůči nárazům, vibracím a náhlým změnám teplot. Je-li zapotřebí, mohou být fitinky pozinkovány. Poté dochází k řezání závitů. |
| --- | --- |

(17)

Hlavními vstupními surovinami jsou kovový šrot, koks/elektřina, písek (pro tvarování) a zinek (pro pozinkování). V první fázi výroby se kovový šrot taví v tavících pecích. Poté následuje tvarování a odlévání různých tvarů, které jsou následně odděleny na jednotlivé kusy. Výrobky musí projít zdlouhavým procesem žíhání, který má zajistit, že jsou dostatečně tvárné k použití pro následné úpravy, kde je např. vyžadována odolnost vůči nárazům, vibracím a náhlým změnám teplot. Je-li zapotřebí, mohou být fitinky pozinkovány. Poté dochází k řezání závitů.

| (18) | Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají ke spojení dvou či více trubek nebo trub, připojení trubek k přístroji, změně toku kapaliny či k uzavření trubky. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají zejména v plynových, vodních a topných rozvodech obytných a neobytných budov. Rovněž se používají v potrubních systémech ropných rafinérií. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se vyrábějí v řadě podob, nejběžnější jsou devadesátistupňová kolena, profily tvaru T, spojky, křížení a napojení. Jsou vyráběny jak v černé (nepozinkované), tak i v pozinkované podobě. |
| --- | --- |

(18)

Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají ke spojení dvou či více trubek nebo trub, připojení trubek k přístroji, změně toku kapaliny či k uzavření trubky. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají zejména v plynových, vodních a topných rozvodech obytných a neobytných budov. Rovněž se používají v potrubních systémech ropných rafinérií. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se vyrábějí v řadě podob, nejběžnější jsou devadesátistupňová kolena, profily tvaru T, spojky, křížení a napojení. Jsou vyráběny jak v černé (nepozinkované), tak i v pozinkované podobě.

2.   Obdobný výrobek

| (19) | Dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, Thajsku a Indonésii a na domácím trhu v Indii, která sloužila jako srovnatelná země, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné fyzické a technické vlastnosti. Předběžně se proto pokládají za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení (dále jen „obdobný výrobek“). |
| --- | --- |

(19)

Dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, Thajsku a Indonésii a na domácím trhu v Indii, která sloužila jako srovnatelná země, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné fyzické a technické vlastnosti. Předběžně se proto pokládají za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení (dále jen „obdobný výrobek“).

| (20) | Několik tvrzení, která uvedli dovozci, ale i orgány členského státu, se týkalo vymezení výrobku. Tato jednotlivá tvrzení jsou posouzena níže. |
| --- | --- |

(20)

Několik tvrzení, která uvedli dovozci, ale i orgány členského státu, se týkalo vymezení výrobku. Tato jednotlivá tvrzení jsou posouzena níže.

| (21) | Jeden z dovozců uváděl, že „elektricky pozinkované fitinky“ by měly být z definice fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem vyňaty. Opíral se při tom o tvrzení, že výroba elektricky pozinkovaných fitinek vyžaduje další výrobní kroky po vyřezání závitu, jako je např. mytí a následné elektrické pozinkování. To údajně vede k řadě kvalitativních zlepšení a výhodám oproti běžným fitinkám. Je však zjevné, že elektricky pozinkované fitinky jsou zcela zaměnitelné s běžnými, a tudíž mají totožné základní fyzikální a technické vlastnosti. Proto jsou považovány za dotčený výrobek. |
| --- | --- |

(21)

Jeden z dovozců uváděl, že „elektricky pozinkované fitinky“ by měly být z definice fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem vyňaty. Opíral se při tom o tvrzení, že výroba elektricky pozinkovaných fitinek vyžaduje další výrobní kroky po vyřezání závitu, jako je např. mytí a následné elektrické pozinkování. To údajně vede k řadě kvalitativních zlepšení a výhodám oproti běžným fitinkám. Je však zjevné, že elektricky pozinkované fitinky jsou zcela zaměnitelné s běžnými, a tudíž mají totožné základní fyzikální a technické vlastnosti. Proto jsou považovány za dotčený výrobek.

| (22) | Totožný dovozce dováží části kompresních fitinek, z nichž společně s dalšími díly sestavuje konečné kompresní fitinky. Zpochybnil, zda části kompresních fitinek náleží do definice dotčeného výrobku. I když tyto části vypadají obdobně jako fitinky a jsou opatřeny závitem, nelze je ke spojování potrubí použít přímo, neboť je nutné, aby byly předtím, než je možné spojit potrubí takto smontovanou fitinkou, sestaveny. I když jsou dražší, jsou zaměnitelné s jinými fitinkami se závitem, neboť se rovněž používají ke spojování trubek a trub, i když zejména při opravách, a nikoliv při montáži nového systému. Vzhledem k tomu byl učiněn předběžný závěr, že kompresní fitinky a jejich části spadají do definice dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(22)

Totožný dovozce dováží části kompresních fitinek, z nichž společně s dalšími díly sestavuje konečné kompresní fitinky. Zpochybnil, zda části kompresních fitinek náleží do definice dotčeného výrobku. I když tyto části vypadají obdobně jako fitinky a jsou opatřeny závitem, nelze je ke spojování potrubí použít přímo, neboť je nutné, aby byly předtím, než je možné spojit potrubí takto smontovanou fitinkou, sestaveny. I když jsou dražší, jsou zaměnitelné s jinými fitinkami se závitem, neboť se rovněž používají ke spojování trubek a trub, i když zejména při opravách, a nikoliv při montáži nového systému. Vzhledem k tomu byl učiněn předběžný závěr, že kompresní fitinky a jejich části spadají do definice dotčeného výrobku.

| (23) | Některé strany uváděly, že fitinky z kujné (tvárné) litiny vyráběné a prodávané výrobci v Unii není možno považovat za srovnatelné s fitinkami, které jsou vyráběny a vyváženy do Unie dotčenými vyvážejícími zeměmi, neboť v případě výroby v Unii se používá materiál s jakostí bílého lomu, zatímco v případě materiálu vyvážených fitinek, jde o kujnou (tvárnou) litinu s černým lomem. |
| --- | --- |

(23)

Některé strany uváděly, že fitinky z kujné (tvárné) litiny vyráběné a prodávané výrobci v Unii není možno považovat za srovnatelné s fitinkami, které jsou vyráběny a vyváženy do Unie dotčenými vyvážejícími zeměmi, neboť v případě výroby v Unii se používá materiál s jakostí bílého lomu, zatímco v případě materiálu vyvážených fitinek, jde o kujnou (tvárnou) litinu s černým lomem.

| (24) | Jak již bylo vyřčeno v závěru uvedeném v nařízení Rady (ES) č. 1784/2000 (3) ohledně stejného výrobku, šetření prozatím prokázalo, že pokud jde o vnímání trhu, není rozdílů mezi fitinkami s bílým lomem a fitinkami s černým lomem, neboť kromě obsahu uhlíku mají velmi podobné vlastnosti, totožné koncové uživatele, a tudíž jsou zaměnitelné. To potvrdila skutečnost, kdy dovozci/obchodníci, kteří nakupují jak fitinky z tvárné (kujné) litiny s černým lomem z dotčených zemí, tak i fitinky z tvárné (kujné) litiny s bílým lomem vyráběné výrobním odvětvím Unie, prodávají tyto výrobky uživatelům, aniž by rozlišovali mezi oběma jakostmi materiálu. Pokud jde o uživatele dotyčného výrobku, šetření potvrdilo, že nedělají žádný podstatný rozdíl mezi fitinkami s bílým a černým lomem. |
| --- | --- |

(24)

Jak již bylo vyřčeno v závěru uvedeném v nařízení Rady (ES) č. 1784/2000 (3) ohledně stejného výrobku, šetření prozatím prokázalo, že pokud jde o vnímání trhu, není rozdílů mezi fitinkami s bílým lomem a fitinkami s černým lomem, neboť kromě obsahu uhlíku mají velmi podobné vlastnosti, totožné koncové uživatele, a tudíž jsou zaměnitelné. To potvrdila skutečnost, kdy dovozci/obchodníci, kteří nakupují jak fitinky z tvárné (kujné) litiny s černým lomem z dotčených zemí, tak i fitinky z tvárné (kujné) litiny s bílým lomem vyráběné výrobním odvětvím Unie, prodávají tyto výrobky uživatelům, aniž by rozlišovali mezi oběma jakostmi materiálu. Pokud jde o uživatele dotyčného výrobku, šetření potvrdilo, že nedělají žádný podstatný rozdíl mezi fitinkami s bílým a černým lomem.

| (25) | O tom napovídá rovněž skutečnost, že jak fitinky s bílým, tak i s černým lomem jsou zařazeny do evropské normy EN 10242 a mezinárodní normy ISO 49, které stanoví požadavky na návrh a provedení kujných (tvárných) fitinek. Co se konkrétně týče jakosti použitého materiálu, je přípustná tvárná litina s bílým i černým lomem. |
| --- | --- |

(25)

O tom napovídá rovněž skutečnost, že jak fitinky s bílým, tak i s černým lomem jsou zařazeny do evropské normy EN 10242 a mezinárodní normy ISO 49, které stanoví požadavky na návrh a provedení kujných (tvárných) fitinek. Co se konkrétně týče jakosti použitého materiálu, je přípustná tvárná litina s bílým i černým lomem.

| (26) | Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje prozatímní závěr, že fitinky z kujné (tvárné) litiny vyráběné a prodávané výrobci z Unie by měly být považovány za výrobek srovnatelný s fitinkami z kujné (tvárné) litiny s černým lomem, které jsou vyráběny a vyváženy do Unie dotčenými vyvážejícími zeměmi. |
| --- | --- |

(26)

Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje prozatímní závěr, že fitinky z kujné (tvárné) litiny vyráběné a prodávané výrobci z Unie by měly být považovány za výrobek srovnatelný s fitinkami z kujné (tvárné) litiny s černým lomem, které jsou vyráběny a vyváženy do Unie dotčenými vyvážejícími zeměmi.

| (27) | Jeden dovozce dováží omezené množství nedokončených fitinek, které nejsou opatřeny závitem. Závit je vyřezán později dovozcem. Vzhledem k tomu, že dovážené zboží není opatřeno závitem, není považováno za dotčený výrobek. |
| --- | --- |

(27)

Jeden dovozce dováží omezené množství nedokončených fitinek, které nejsou opatřeny závitem. Závit je vyřezán později dovozcem. Vzhledem k tomu, že dovážené zboží není opatřeno závitem, není považováno za dotčený výrobek.

| (28) | Orgány jednoho členského státu uvedly, že podle vysvětlujících poznámek ke kombinované nomenklatuře (4) zahrnuje výraz „kujné (tvárné)“ litinu s kuličkovým grafitem (shodná s tvárnou litinou). I když během období šetření žádná ze zúčastněných stran neuvedla prodej fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem, existují indicie, že k tomu mohlo dojít. Vzhledem k tomu, že tyto fitinky mají stejné základní vlastnosti jako fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem, na něž se šetření vztahuje, považuje se za vhodné upřesnit, že řízení a opatření se vztahují rovněž na tvárné výrobky ze železa. |
| --- | --- |

(28)

Orgány jednoho členského státu uvedly, že podle vysvětlujících poznámek ke kombinované nomenklatuře (4) zahrnuje výraz „kujné (tvárné)“ litinu s kuličkovým grafitem (shodná s tvárnou litinou). I když během období šetření žádná ze zúčastněných stran neuvedla prodej fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem, existují indicie, že k tomu mohlo dojít. Vzhledem k tomu, že tyto fitinky mají stejné základní vlastnosti jako fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem, na něž se šetření vztahuje, považuje se za vhodné upřesnit, že řízení a opatření se vztahují rovněž na tvárné výrobky ze železa.

C.   VÝBĚR VZORKU

1.   Výběr vzorku výrobců v Unii

| (29) | V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem určeného zákazníkům v Unii, kteří nejsou v spojení, který lze ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřit. Vybraný vzorek se sestává ze tří výrobců, kteří jsou součástí dvou skupin společností, které představují 81 % prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem zákazníkům v Unii, z celkového počtu šesti výrobců v Unii, o nichž je známo, že obdobný výrobek vyrábějí. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli v Unii konzultováni všichni výrobci a žadatelé a veškeré zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k navrhovanému vzorku vyjádřily. K výběru vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky. |
| --- | --- |

(29)

V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem určeného zákazníkům v Unii, kteří nejsou v spojení, který lze ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřit. Vybraný vzorek se sestává ze tří výrobců, kteří jsou součástí dvou skupin společností, které představují 81 % prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem zákazníkům v Unii, z celkového počtu šesti výrobců v Unii, o nichž je známo, že obdobný výrobek vyrábějí. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli v Unii konzultováni všichni výrobci a žadatelé a veškeré zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k navrhovanému vzorku vyjádřily. K výběru vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky.

2.   Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR

| (30) | V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu, který lze ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřit. Dvanáct vyvážejících výrobců, kteří představují 51 % čínského vývozu do Unie během období šetření, předložilo informace pro účely výběru vzorku požadované podle přílohy A oznámení o zahájení řízení. Vybraný vzorek tvoří tři společnosti představující 88 % objemu vývozu spolupracujících stran z ČLR do Unie. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení proběhly konzultace se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci a s čínskými orgány. K výběru vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky. |
| --- | --- |

(30)

V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu, který lze ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřit. Dvanáct vyvážejících výrobců, kteří představují 51 % čínského vývozu do Unie během období šetření, předložilo informace pro účely výběru vzorku požadované podle přílohy A oznámení o zahájení řízení. Vybraný vzorek tvoří tři společnosti představující 88 % objemu vývozu spolupracujících stran z ČLR do Unie. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení proběhly konzultace se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci a s čínskými orgány. K výběru vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky.

3.   Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení

| (31) | V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu dovozu do Unie a geografické polohy společností, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Informace pro účely výběru vzorku požadované podle přílohy B oznámení o zahájení řízení předložilo celkem 33 dovozců, kteří nejsou ve spojení. Prvotní vybraný vzorek tvořilo šest dovozců z pěti členských států, kteří představují 59 % dovozu fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem do Unie od spolupracujících dovozců. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení proběhly konzultace se všemi dovozci. Po připomínkách byly do vzorku doplněny další tři společnosti, a tudíž se konečný vzorek skládal z devíti dovozců ze šesti členských států, kteří představují 67 % dovozu fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem do Unie od spolupracujících dovozců. K rozšířenému vzorku nebyly obdrženy žádné další připomínky. Konečný vzorek se však skládal pouze z osmi dovozců, neboť jeden z dovozců nepředložil odpovědi na předložený dotazník. |
| --- | --- |

(31)

V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu dovozu do Unie a geografické polohy společností, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Informace pro účely výběru vzorku požadované podle přílohy B oznámení o zahájení řízení předložilo celkem 33 dovozců, kteří nejsou ve spojení. Prvotní vybraný vzorek tvořilo šest dovozců z pěti členských států, kteří představují 59 % dovozu fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem do Unie od spolupracujících dovozců. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení proběhly konzultace se všemi dovozci. Po připomínkách byly do vzorku doplněny další tři společnosti, a tudíž se konečný vzorek skládal z devíti dovozců ze šesti členských států, kteří představují 67 % dovozu fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem do Unie od spolupracujících dovozců. K rozšířenému vzorku nebyly obdrženy žádné další připomínky. Konečný vzorek se však skládal pouze z osmi dovozců, neboť jeden z dovozců nepředložil odpovědi na předložený dotazník.

D.   DUMPING

1.   Čínská lidová republika

1.1.   Zacházení jako v tržním hospodářství

| (32) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR určí běžná hodnota podle čl. 2 odst. 1 až 6 pro výrobce, kteří splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(32)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR určí běžná hodnota podle čl. 2 odst. 1 až 6 pro výrobce, kteří splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.

| (33) | Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:






  1. | obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních podmínek bez významných zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnoty; |
| --- | --- | --- |

(33)

Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:

1.

obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních podmínek bez významných zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnoty;

| 2. | společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech; |
| --- | --- |

2.

společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;

| 3. | nedochází k žádnému podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství; |
| --- | --- |

3.

nedochází k žádnému podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;

| 4. | právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu; a |
| --- | --- |

4.

právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu; a

| 5. | měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů. |
| --- | --- |

5.

měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů.

| (34) | Dva vyvážející výrobci požádali o status zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odpověděli na formulář žádosti o status tržního hospodářství. |
| --- | --- |

(34)

Dva vyvážející výrobci požádali o status zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odpověděli na formulář žádosti o status tržního hospodářství.

| (35) | Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a ověřila informace uvedené v žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčených společností. |
| --- | --- |

(35)

Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a ověřila informace uvedené v žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčených společností.

| (36) | Na základě ověření bylo zjištěno, že ani jeden z vyvážejících výrobců, kteří žádají o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, nesplňuje podmínky stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(36)

Na základě ověření bylo zjištěno, že ani jeden z vyvážejících výrobců, kteří žádají o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, nesplňuje podmínky stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.

| (37) | Auditovaná účetní závěrka v případě obou vývozců nesplňovala mezinárodní účetní standardy a u jednoho z vývozců nebyla auditovaná účetní závěrka kompletní, neboť neobsahovala výkaz peněžních toků. Je tudíž zjevné, že tito vývozci nesplnili kritérium č. 2. |
| --- | --- |

(37)

Auditovaná účetní závěrka v případě obou vývozců nesplňovala mezinárodní účetní standardy a u jednoho z vývozců nebyla auditovaná účetní závěrka kompletní, neboť neobsahovala výkaz peněžních toků. Je tudíž zjevné, že tito vývozci nesplnili kritérium č. 2.

| (38) | Jeden z vývozců nemohl doložit řádné ocenění kapitálových vkladů během jeho privatizace a druhý obdržel státní zvýhodnění v podobě preferenční sazby daně z příjmu. Proto nesplňují podmínky podle kritéria č. 3. |
| --- | --- |

(38)

Jeden z vývozců nemohl doložit řádné ocenění kapitálových vkladů během jeho privatizace a druhý obdržel státní zvýhodnění v podobě preferenční sazby daně z příjmu. Proto nesplňují podmínky podle kritéria č. 3.

| (39) | Jedna ze společností žádající o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství uvedla připomínky týkající se oznámení prozatímních zjištění. Nezpochybnila žádnou ze skutečností uvedených v prozatímním zjištění, avšak ve svých připomínkách uvedla tři zásadní důvody. |
| --- | --- |

(39)

Jedna ze společností žádající o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství uvedla připomínky týkající se oznámení prozatímních zjištění. Nezpochybnila žádnou ze skutečností uvedených v prozatímním zjištění, avšak ve svých připomínkách uvedla tři zásadní důvody.

| (40) | Zaprvé uvedla, že určení týkající se zacházení jako v tržním hospodářství je protiprávní, neboť k němu došlo téměř dva měsíce po lhůtě stanovené v právních předpisech. V tomto ohledu je třeba uvést, že toto zpoždění bylo způsobeno tím, že k ověření přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nemohlo dojít dříve, neboť čínští vývozci nebyli v uvedeném okamžiku k dispozici. Mělo by být zdůrazněno, že okamžik určení přiznání zacházení jako v tržním hospodářství neměl žádný dopad na výsledek. |
| --- | --- |

(40)

Zaprvé uvedla, že určení týkající se zacházení jako v tržním hospodářství je protiprávní, neboť k němu došlo téměř dva měsíce po lhůtě stanovené v právních předpisech. V tomto ohledu je třeba uvést, že toto zpoždění bylo způsobeno tím, že k ověření přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nemohlo dojít dříve, neboť čínští vývozci nebyli v uvedeném okamžiku k dispozici. Mělo by být zdůrazněno, že okamžik určení přiznání zacházení jako v tržním hospodářství neměl žádný dopad na výsledek.

| (41) | Druhým uváděným důvodem bylo, že nedodržení podmínky auditovaných účetních závěrek bylo stanoveno výlučně na základě formálních důvodů. Dále bylo argumentováno tím, že „účetní postupy, které nejsou formálně zcela v souladu s mezinárodními účetními standardy, nejsou porušením druhého kritéria pro přiznání tržního zacházení, nebyly-li dotčeny finanční výsledky společnosti.“ V tomto ohledu je třeba uvést, že druhé kritérium neobsahuje žádný odkaz k finančním výsledkům společnosti. Výše zmíněné tvrzení je tedy nepodložené. Příslušné kritérium, které stanoví, že „účetní záznamy, které jsou ověřeny nezávislým auditem podle mezinárodních účetních standardů,“ je skutečně formálním požadavkem. Je však třeba uvést, že v případě všech porušení se jednalo o porušení závažné povahy, a to buď v důsledku rozsahu dotčených množství, nebo z důvodu závažnosti porušení (tj. nebyla provedena ani povinná analýza). |
| --- | --- |

(41)

Druhým uváděným důvodem bylo, že nedodržení podmínky auditovaných účetních závěrek bylo stanoveno výlučně na základě formálních důvodů. Dále bylo argumentováno tím, že „účetní postupy, které nejsou formálně zcela v souladu s mezinárodními účetními standardy, nejsou porušením druhého kritéria pro přiznání tržního zacházení, nebyly-li dotčeny finanční výsledky společnosti.“ V tomto ohledu je třeba uvést, že druhé kritérium neobsahuje žádný odkaz k finančním výsledkům společnosti. Výše zmíněné tvrzení je tedy nepodložené. Příslušné kritérium, které stanoví, že „účetní záznamy, které jsou ověřeny nezávislým auditem podle mezinárodních účetních standardů,“ je skutečně formálním požadavkem. Je však třeba uvést, že v případě všech porušení se jednalo o porušení závažné povahy, a to buď v důsledku rozsahu dotčených množství, nebo z důvodu závažnosti porušení (tj. nebyla provedena ani povinná analýza).

| (42) | Bylo rovněž uvedeno, že zvýhodnění obdržené v podobě preferenční sazby daně z příjmu nebylo v minulosti použito k zamítnutí žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. V této souvislosti je třeba uvést, že každý případ je posuzován jednotlivě s ohledem na jeho specifické okolnosti. Podle kritéria č. 3 týkajícího se žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství se posuzuje, zda se čínských vývozců týkají podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství. V tomto případě k tomu došlo z důvodu státních zvýhodnění v podobě zvýhodněné daňové sazby. Obecné připomínky vycházející z takových tvrzení, které předložil čínský vývozce, nejsou proto dostatečně odůvodněné. |
| --- | --- |

(42)

Bylo rovněž uvedeno, že zvýhodnění obdržené v podobě preferenční sazby daně z příjmu nebylo v minulosti použito k zamítnutí žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. V této souvislosti je třeba uvést, že každý případ je posuzován jednotlivě s ohledem na jeho specifické okolnosti. Podle kritéria č. 3 týkajícího se žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství se posuzuje, zda se čínských vývozců týkají podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství. V tomto případě k tomu došlo z důvodu státních zvýhodnění v podobě zvýhodněné daňové sazby. Obecné připomínky vycházející z takových tvrzení, které předložil čínský vývozce, nejsou proto dostatečně odůvodněné.

| (43) | Závěrem je, že ani jedním z vyvážejících výrobců nebylo prokázáno splnění kritérií č. 2 a 3 pro udělení zacházení jako v tržním hospodářství. Zacházení jako v tržním hospodářství proto těmto společnostem nemůže být uděleno. |
| --- | --- |

(43)

Závěrem je, že ani jedním z vyvážejících výrobců nebylo prokázáno splnění kritérií č. 2 a 3 pro udělení zacházení jako v tržním hospodářství. Zacházení jako v tržním hospodářství proto těmto společnostem nemůže být uděleno.

1.2.   Individuální zacházení

| (44) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedené ustanovení případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(44)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedené ustanovení případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.

| (45) | Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:






  1. | v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk; |
| --- | --- | --- |

(45)

Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:

1.

v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;

| 2. | vývozní ceny a množství a prodejní podmínky jsou svobodně určeny; |
| --- | --- |

2.

vývozní ceny a množství a prodejní podmínky jsou svobodně určeny;

| 3. | většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je dostatečně nezávislá na státních zásazích; většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích; |
| --- | --- |

3.

většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je dostatečně nezávislá na státních zásazích; většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích;

| 4. | měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů; a |
| --- | --- |

4.

měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů; a

| 5. | státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby. |
| --- | --- |

5.

státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.

| (46) | Všichni vyvážející výrobci, kteří nesplnili kritéria udělení zacházení jako v tržním hospodářství, jakož i třetí výrobce zařazený do vzorku, požádali o individuální zacházení. Na základě dostupných informací bylo předběžně rozhodnuto, že tito všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku splňují požadavky stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a tudíž jim lze přiznat individuální zacházení. |
| --- | --- |

(46)

Všichni vyvážející výrobci, kteří nesplnili kritéria udělení zacházení jako v tržním hospodářství, jakož i třetí výrobce zařazený do vzorku, požádali o individuální zacházení. Na základě dostupných informací bylo předběžně rozhodnuto, že tito všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku splňují požadavky stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a tudíž jim lze přiznat individuální zacházení.

1.3.   Srovnatelná země

| (47) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se u vyvážejících výrobců, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí běžná hodnota na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (srovnatelné země). |
| --- | --- |

(47)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se u vyvážejících výrobců, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí běžná hodnota na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (srovnatelné země).

| (48) | V oznámení o zahájení šetření Komise uvedla svůj záměr použít Argentinu jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. |
| --- | --- |

(48)

V oznámení o zahájení šetření Komise uvedla svůj záměr použít Argentinu jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.

| (49) | K výběru srovnatelné země předložila vyjádření řada vývozců a dovozců, přičemž uváděli, že Argentina nebude vhodnou srovnatelnou zemí, a to zejména v důsledku nízké konkurence na argentinském domácím trhu a na ni navazující vysoké cenové hladiny na tomto trhu. Indicie opravdu svědčí o tomto rozdělení argentinského trhu mezi tři domácí výrobce. Podle argentinských statistických výkazů je dovoz na argentinský trh zanedbatelný, neboť Brazílie a Čína, tradičně největší zahraniční dodavatelé, podléhají vysokému antidumpingovému clu. |
| --- | --- |

(49)

K výběru srovnatelné země předložila vyjádření řada vývozců a dovozců, přičemž uváděli, že Argentina nebude vhodnou srovnatelnou zemí, a to zejména v důsledku nízké konkurence na argentinském domácím trhu a na ni navazující vysoké cenové hladiny na tomto trhu. Indicie opravdu svědčí o tomto rozdělení argentinského trhu mezi tři domácí výrobce. Podle argentinských statistických výkazů je dovoz na argentinský trh zanedbatelný, neboť Brazílie a Čína, tradičně největší zahraniční dodavatelé, podléhají vysokému antidumpingovému clu.

| (50) | Titíž vývozci a dovozci navrhli, že vhodnější srovnatelné země budou představovat Thajsko, Indie a Indonésie. Vzhledem k připomínkám zúčastněných stran byli o spolupráci požádání výrobci z Argentiny a Indie, přičemž následně se spoluprací souhlasili jeden argentinský a jeden indický výrobce. |
| --- | --- |

(50)

Titíž vývozci a dovozci navrhli, že vhodnější srovnatelné země budou představovat Thajsko, Indie a Indonésie. Vzhledem k připomínkám zúčastněných stran byli o spolupráci požádání výrobci z Argentiny a Indie, přičemž následně se spoluprací souhlasili jeden argentinský a jeden indický výrobce.

| (51) | Analýza těchto odpovědí prokázala, že domácí ceny uvedené jediným spolupracujícím výrobcem z Argentiny byly opravdu velmi vysoké a značnou měrou převyšovaly cenu prodeje u vzorku vybraných výrobců v Unii a jejich cenu, v jejímž důsledku nedochází k žádné újmě. |
| --- | --- |

(51)

Analýza těchto odpovědí prokázala, že domácí ceny uvedené jediným spolupracujícím výrobcem z Argentiny byly opravdu velmi vysoké a značnou měrou převyšovaly cenu prodeje u vzorku vybraných výrobců v Unii a jejich cenu, v jejímž důsledku nedochází k žádné újmě.

| (52) | Na druhou stranu se ukázalo, že v případě indického trhu se jedná o trh se silným konkurenčním prostředím, přičemž na něm podle odhadů působí 300 výrobců. Vzhledem k tomu lze považovat domácí ceny uvedené spolupracujícím výrobcem z Indie za přiměřené. |
| --- | --- |

(52)

Na druhou stranu se ukázalo, že v případě indického trhu se jedná o trh se silným konkurenčním prostředím, přičemž na něm podle odhadů působí 300 výrobců. Vzhledem k tomu lze považovat domácí ceny uvedené spolupracujícím výrobcem z Indie za přiměřené.

| (53) | Stejné šetření se týká i Thajska a Indonésie, avšak v obou těchto zemích působí velmi nízký počet výrobců, a proto je na jejich domácích trzích oproti Indii slabší konkurenční prostředí. Proto bylo předběžně rozhodnuto, že Indie je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(53)

Stejné šetření se týká i Thajska a Indonésie, avšak v obou těchto zemích působí velmi nízký počet výrobců, a proto je na jejich domácích trzích oproti Indii slabší konkurenční prostředí. Proto bylo předběžně rozhodnuto, že Indie je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.

1.4.   Běžná hodnota

| (54) | Vzhledem k tomu, že žádnému z čínských vývozců nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, byla stanovena podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení běžná hodnota, přičemž Indie byla použita coby srovnatelná třetí země s tržním hospodářstvím. |
| --- | --- |

(54)

Vzhledem k tomu, že žádnému z čínských vývozců nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, byla stanovena podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení běžná hodnota, přičemž Indie byla použita coby srovnatelná třetí země s tržním hospodářstvím.

| (55) | Nejprve bylo u každého dotčeného vyvážejícího výrobce stanoveno, zda celkové domácí prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem výrobce ze srovnatelné země byly dostatečně reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval u každého vyvážejícího výrobce minimálně 5 % celkového objemu prodeje u vývozu dotčeného výrobku do Unie během období šetření. K tomu došlo v případě dvou ze tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(55)

Nejprve bylo u každého dotčeného vyvážejícího výrobce stanoveno, zda celkové domácí prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem výrobce ze srovnatelné země byly dostatečně reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval u každého vyvážejícího výrobce minimálně 5 % celkového objemu prodeje u vývozu dotčeného výrobku do Unie během období šetření. K tomu došlo v případě dvou ze tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.

| (56) | Následně byly určeny druhy výrobku prodávané na domácím trhu společnostmi, měl-li odpovídají výrobce ze srovnatelné země celkový reprezentativní domácí prodej stejný nebo přímo srovnatelný s druhy výrobků prodávanými na vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(56)

Následně byly určeny druhy výrobku prodávané na domácím trhu společnostmi, měl-li odpovídají výrobce ze srovnatelné země celkový reprezentativní domácí prodej stejný nebo přímo srovnatelný s druhy výrobků prodávanými na vývoz do Unie.

| (57) | U každého typu výrobku, který výrobce ve srovnatelné zemi prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej určitého druhu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval u vyvážejícího výrobce nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku na vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(57)

U každého typu výrobku, který výrobce ve srovnatelné zemi prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej určitého druhu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval u vyvážejícího výrobce nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku na vývoz do Unie.

| (58) | Komise následně ve vztahu k výrobci ze srovnatelné země přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého srovnatelného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v průběhu období šetření. |
| --- | --- |

(58)

Komise následně ve vztahu k výrobci ze srovnatelné země přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého srovnatelného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v průběhu období šetření.

| (59) | Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočítána coby vážený průměr veškerého domácího prodeje tohoto typu během období šetření. |
| --- | --- |

(59)

Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočítána coby vážený průměr veškerého domácího prodeje tohoto typu během období šetření.

| (60) | Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu, nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu. |
| --- | --- |

(60)

Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu, nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.

| (61) | Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, mělo se za to, že nebyly prodány v běžném obchodním styku. |
| --- | --- |

(61)

Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, mělo se za to, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.

| (62) | U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat. |
| --- | --- |

(62)

U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat.

| (63) | Za účelem početního zjištění běžné hodnoty byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření jediným spolupracujícím výrobcem ze srovnatelné země u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Pro veškeré typy výrobku prodávané na domácím trhu v nereprezentativním množství byl ke stanovení běžné hodnoty použit vážený průměr zisku a prodejní, správní a režijní náklady na tento nereprezentativní prodej v běžném obchodním styku. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny. |
| --- | --- |

(63)

Za účelem početního zjištění běžné hodnoty byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření jediným spolupracujícím výrobcem ze srovnatelné země u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Pro veškeré typy výrobku prodávané na domácím trhu v nereprezentativním množství byl ke stanovení běžné hodnoty použit vážený průměr zisku a prodejní, správní a režijní náklady na tento nereprezentativní prodej v běžném obchodním styku. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny.

1.5.   Vývozní cena

| (64) | Protože výrobcům, kteří byli vybráni ve vzorku, bylo uděleno individuální zacházení a veškerý vývoz dotyčného výrobku do Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě vývozních cen skutečně zaplacených či splatných. |
| --- | --- |

(64)

Protože výrobcům, kteří byli vybráni ve vzorku, bylo uděleno individuální zacházení a veškerý vývoz dotyčného výrobku do Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě vývozních cen skutečně zaplacených či splatných.

1.6.   Srovnání

| (65) | Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(65)

Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.

| (66) | Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. |
| --- | --- |

(66)

Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.

| (67) | Příslušné úpravy týkající se charakteristických vlastností, nepřímých daní, dopravy, nakládky, pojištění, manipulačních a vedlejších nákladů, balení, úvěrových a bankovních poplatků byly provedeny ve všech případech, kdy byly přiměřené, přesné a podložené ověřenými podklady. |
| --- | --- |

(67)

Příslušné úpravy týkající se charakteristických vlastností, nepřímých daní, dopravy, nakládky, pojištění, manipulačních a vedlejších nákladů, balení, úvěrových a bankovních poplatků byly provedeny ve všech případech, kdy byly přiměřené, přesné a podložené ověřenými podklady.

1.7.   Dumpingová rozpětí

| (68) | U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku stanovená pro srovnatelnou zemi srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. |
| --- | --- |

(68)

U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku stanovená pro srovnatelnou zemi srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.

| (69) | Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:






  Společnost | Dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| Hebei Jianzhi | 67,8 % |
| Jinan Meide | 39,3 % |
| Qingdao Madison | 32,1 % |

(69)

Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:

Společnost

Dumpingové rozpětí

Hebei Jianzhi

67,8 %

Jinan Meide

39,3 %

Qingdao Madison

32,1 %

| (70) | Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku. |
| --- | --- |

(70)

Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.

| (71) | Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku předběžně stanoveno na hodnotu 42,3 %. |
| --- | --- |

(71)

Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku předběžně stanoveno na hodnotu 42,3 %.

| (72) | Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě dostupných skutečností v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie s odpovídajícími statistickými údaji Eurostatu o dovozu. |
| --- | --- |

(72)

Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě dostupných skutečností v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie s odpovídajícími statistickými údaji Eurostatu o dovozu.

| (73) | Vzhledem k tomu, že spolupráce představuje více než 50 % celkového čínského vývozu do Unie a průmyslové odvětví lze považovat za roztříštěné, neboť v ČLR působí značný počet vyvážejících výrobců, lze úroveň spolupráce považovat za vysokou. Vzhledem k tomu, že nebyl žádný důvod se domnívat, že by se jakýkoli vyvážející výrobce spolupráce neúčastnil, bylo zbývající dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni společnosti vybrané ve vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné indicie, které by prokazovaly, že se dumping společností, které nespolupracovaly, pohybuje na nižší úrovní, a rovněž tak v zájmu zajištění účinnosti jakýchkoli opatření, bylo takové stanovení rozpětí považováno za odpovídající. |
| --- | --- |

(73)

Vzhledem k tomu, že spolupráce představuje více než 50 % celkového čínského vývozu do Unie a průmyslové odvětví lze považovat za roztříštěné, neboť v ČLR působí značný počet vyvážejících výrobců, lze úroveň spolupráce považovat za vysokou. Vzhledem k tomu, že nebyl žádný důvod se domnívat, že by se jakýkoli vyvážející výrobce spolupráce neúčastnil, bylo zbývající dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni společnosti vybrané ve vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné indicie, které by prokazovaly, že se dumping společností, které nespolupracovaly, pohybuje na nižší úrovní, a rovněž tak v zájmu zajištění účinnosti jakýchkoli opatření, bylo takové stanovení rozpětí považováno za odpovídající.

| (74) | Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:






  Společnost | Dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| Hebei Jianzhi | 67,8 % |
| Jinan Meide | 39,3 % |
| Qingdao Madison | 32,1 % |
| Ostatní spolupracující společnosti | 42,3 % |
| Všechny ostatní společnosti | 67,8 % |

(74)

Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:

Společnost

Dumpingové rozpětí

Hebei Jianzhi

67,8 %

Jinan Meide

39,3 %

Qingdao Madison

32,1 %

Ostatní spolupracující společnosti

42,3 %

Všechny ostatní společnosti

67,8 %

2.   Thajsko a Indonésie

2.1.   Běžná hodnota

| (75) | V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise u každého ze spolupracujících vyvážejících výrobců nejdříve stanovila, zda je jejich celkový domácí prodej obdobného výrobku reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představuje alespoň 5 % jejich celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie. Šetření stanovilo, že domácí prodej obdobného výrobku byl u všech spolupracujících vyvážejících výrobců v Thajsku a Indonésii reprezentativní. |
| --- | --- |

(75)

V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise u každého ze spolupracujících vyvážejících výrobců nejdříve stanovila, zda je jejich celkový domácí prodej obdobného výrobku reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představuje alespoň 5 % jejich celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie. Šetření stanovilo, že domácí prodej obdobného výrobku byl u všech spolupracujících vyvážejících výrobců v Thajsku a Indonésii reprezentativní.

| (76) | Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly shodné s typy prodávanými na vývoz do Unie nebo jim byly velmi podobné. |
| --- | --- |

(76)

Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly shodné s typy prodávanými na vývoz do Unie nebo jim byly velmi podobné.

| (77) | Dále bylo pro každý typ obdobného výrobku, který prodali vyvážející výrobci na svém domácím trhu a který je srovnatelný s typem dotčeného výrobku, jenž je prodáván na vývoz do Unie, zjištěno, zda byl domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého typu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(77)

Dále bylo pro každý typ obdobného výrobku, který prodali vyvážející výrobci na svém domácím trhu a který je srovnatelný s typem dotčeného výrobku, jenž je prodáván na vývoz do Unie, zjištěno, zda byl domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého typu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.

| (78) | Komise následně přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého typu obdobného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Tento přezkum proběhl tak, že byl pro každý typ výrobku stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření. |
| --- | --- |

(78)

Komise následně přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého typu obdobného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Tento přezkum proběhl tak, že byl pro každý typ výrobku stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.

| (79) | Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku. |
| --- | --- |

(79)

Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku.

| (80) | Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku. |
| --- | --- |

(80)

Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.

| (81) | Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, mělo se za to, že nebyly prodány v běžném obchodním styku. |
| --- | --- |

(81)

Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, mělo se za to, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.

| (82) | U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat. |
| --- | --- |

(82)

U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat.

| (83) | Za účelem početního zjištění běžné hodnoty byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření dotčenými spolupracujícími vyvážejícími výrobci u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Pro veškeré typy výrobku prodávané na domácím trhu v nereprezentativním množství byl ke stanovení běžné hodnoty použit vážený průměr zisku a prodejní, správní a režijní náklady na tento nereprezentativní prodej v běžném obchodním styku. |
| --- | --- |

(83)

Za účelem početního zjištění běžné hodnoty byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření dotčenými spolupracujícími vyvážejícími výrobci u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Pro veškeré typy výrobku prodávané na domácím trhu v nereprezentativním množství byl ke stanovení běžné hodnoty použit vážený průměr zisku a prodejní, správní a režijní náklady na tento nereprezentativní prodej v běžném obchodním styku.

2.2.   Vývozní cena

| (84) | Protože byl veškerý vývoz dotčeného výrobku ze strany spolupracujících thajských a indonéských vývozců uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě vývozních cen skutečně zaplacených či splatných. |
| --- | --- |

(84)

Protože byl veškerý vývoz dotčeného výrobku ze strany spolupracujících thajských a indonéských vývozců uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě vývozních cen skutečně zaplacených či splatných.

2.3.   Srovnání

| (85) | Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(85)

Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.

| (86) | Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. |
| --- | --- |

(86)

Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.

| (87) | Příslušné úpravy týkající se objemu obchodu, dopravy, nakládky, pojištění, manipulačních a vedlejších nákladů, balení, úvěrových a bankovních poplatků byly provedeny ve všech případech, kdy byly přiměřené, přesné a podložené ověřenými podklady. |
| --- | --- |

(87)

Příslušné úpravy týkající se objemu obchodu, dopravy, nakládky, pojištění, manipulačních a vedlejších nákladů, balení, úvěrových a bankovních poplatků byly provedeny ve všech případech, kdy byly přiměřené, přesné a podložené ověřenými podklady.

2.4.   Dumpingová rozpětí

a)   Thajsko

| (88) | U dvou spolupracujících společností v Thajsku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. |
| --- | --- |

(88)

U dvou spolupracujících společností v Thajsku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.

| (89) | Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu dvou spolupracujících thajských společností představoval více než 80 % celkového thajského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny vyvážející výrobce z Thajska na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí u dvou spolupracujících společností. |
| --- | --- |

(89)

Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu dvou spolupracujících thajských společností představoval více než 80 % celkového thajského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny vyvážející výrobce z Thajska na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí u dvou spolupracujících společností.

| (90) | Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí pro thajské společnosti, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:






  Společnost | Dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd | 15,9 % |
| Siam Fittings Co., Ltd | 50,7 % |
| Všechny ostatní společnosti | 50,7 % |

(90)

Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí pro thajské společnosti, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:

Společnost

Dumpingové rozpětí

BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd

15,9 %

Siam Fittings Co., Ltd

50,7 %

Všechny ostatní společnosti

50,7 %

b)   Indonésie

| (91) | U jediné spolupracující společnosti byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. |
| --- | --- |

(91)

U jediné spolupracující společnosti byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.

| (92) | Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu jediné spolupracující indonéské společnosti představoval více než 80 % celkového indonéského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny vyvážející výrobce z Indonésie na stejné úrovni jako u spolupracující společnosti. |
| --- | --- |

(92)

Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu jediné spolupracující indonéské společnosti představoval více než 80 % celkového indonéského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny vyvážející výrobce z Indonésie na stejné úrovni jako u spolupracující společnosti.

| (93) | Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:






  Společnost | Dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| PT. Tri Sinar Purnama | 11,0 % |
| Všechny ostatní společnosti | 11,0 % |

(93)

Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:

Společnost

Dumpingové rozpětí

PT. Tri Sinar Purnama

11,0 %

Všechny ostatní společnosti

11,0 %

E.   ÚJMA

1.   Výroba v Unii

| (94) | V průběhu období šetření vyrábělo obdobný výrobek šest výrobců v Unii. Jak bylo uvedeno v 29. bodě odůvodnění, do vzorku byli zařazeni tři výrobci z Unie, kteří jsou součástí dvou skupin společností, které představují 81 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. |
| --- | --- |

(94)

V průběhu období šetření vyrábělo obdobný výrobek šest výrobců v Unii. Jak bylo uvedeno v 29. bodě odůvodnění, do vzorku byli zařazeni tři výrobci z Unie, kteří jsou součástí dvou skupin společností, které představují 81 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.

2.   Definice výrobního odvětví Unie

| (95) | Všech šest stávajících výrobců v Unii vyrábějících obdobný výrobek v období šetření představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude tudíž dále souhrnně označováno jako „výrobní odvětví Unie“. |
| --- | --- |

(95)

Všech šest stávajících výrobců v Unii vyrábějících obdobný výrobek v období šetření představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude tudíž dále souhrnně označováno jako „výrobní odvětví Unie“.

3.   Spotřeba v Unii

| (96) | Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a objemu dovozu, který vykázal Eurostat, a byla upravena podle zjištění učiněných během šetření. |
| --- | --- |

(96)

Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a objemu dovozu, který vykázal Eurostat, a byla upravena podle zjištění učiněných během šetření.

| (97) | Spotřeba v Unii mezi roky 2008 a 2009 poklesla o 21 % a následně vzrostla o dvanáct procentních bodů na úroveň o 9 % nižší, než byla spotřeba na začátku posuzovaného období.









  Spotřeba Unie (v tunách) |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | OŠ |
| Spotřeba v Unii | 72 231 | 57 398 | 59 190 | 65 460 |
| Index | 100 | 79 | 82 | 91 |
| Zdroj: | údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník |

(97)

Spotřeba v Unii mezi roky 2008 a 2009 poklesla o 21 % a následně vzrostla o dvanáct procentních bodů na úroveň o 9 % nižší, než byla spotřeba na začátku posuzovaného období.

Spotřeba Unie (v tunách)

2008

2009

2010

OŠ

Spotřeba v Unii

72 231

57 398

59 190

65 460

Index

100

79

82

91

Zdroj:

údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník

4.   Dovoz z dotčených zemí

4.1.   Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí

| (98) | Komise zjišťovala, zda lze dovoz fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejících z dotčených zemí hodnotit souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(98)

Komise zjišťovala, zda lze dovoz fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejících z dotčených zemí hodnotit souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.

| (99) | Dumpingová rozpětí stanovená ve vztahu k dovozu z každé dotčené země byla na úrovni minimální hranice definované v čl. 9 odst. 3 základního nařízení (viz 74., 90. a 93. bod odůvodnění výše). |
| --- | --- |

(99)

Dumpingová rozpětí stanovená ve vztahu k dovozu z každé dotčené země byla na úrovni minimální hranice definované v čl. 9 odst. 3 základního nařízení (viz 74., 90. a 93. bod odůvodnění výše).

| (100) | Pokud jde o objem dumpingového dovozu z Indonésie, bylo zjištěno, že tvořil přibližně pouze 2,5 % veškerého dovozu obdobného výrobku do Unie během období šetření. Proto jej lze považovat za dovoz, který nepůsobí výrobnímu odvětví Unie závažnou újmu ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení nebo ve smyslu ustanovení antidumpingové dohody WTO (5). |
| --- | --- |

(100)

Pokud jde o objem dumpingového dovozu z Indonésie, bylo zjištěno, že tvořil přibližně pouze 2,5 % veškerého dovozu obdobného výrobku do Unie během období šetření. Proto jej lze považovat za dovoz, který nepůsobí výrobnímu odvětví Unie závažnou újmu ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení nebo ve smyslu ustanovení antidumpingové dohody WTO (5).

| (101) | V této předběžné fázi šetření rovněž stanovilo, že většina dovozu z Indonésie mohla být rovněž vykazována pod jiným kódem KN, konkrétně pod 7307 99 10 místo 7307 19 10, jenž je obvykle používán pro příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem. Všechen nebo přinejmenším převážná většina tohoto pravděpodobně nesprávně vykázaného dovozu však již je zahrnuta v údaji 2,5 %, který je uveden v předchozím bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(101)

V této předběžné fázi šetření rovněž stanovilo, že většina dovozu z Indonésie mohla být rovněž vykazována pod jiným kódem KN, konkrétně pod 7307 99 10 místo 7307 19 10, jenž je obvykle používán pro příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem. Všechen nebo přinejmenším převážná většina tohoto pravděpodobně nesprávně vykázaného dovozu však již je zahrnuta v údaji 2,5 %, který je uveden v předchozím bodě odůvodnění.

| (102) | Vzhledem k výše uvedenému bylo prozatímně rozhodnuto, že tento dovoz nebude přičítán k dumpingovému dovozu z Thajska a ČLR. |
| --- | --- |

(102)

Vzhledem k výše uvedenému bylo prozatímně rozhodnuto, že tento dovoz nebude přičítán k dumpingovému dovozu z Thajska a ČLR.

| (103) | Pokud jde o objem dumpingového dovozu z Thajska a ČLR, nelze jej považovat za zanedbatelný, neboť v období šetření dosahuje tržního podílu 5,4 %, resp. 47,3 %. |
| --- | --- |

(103)

Pokud jde o objem dumpingového dovozu z Thajska a ČLR, nelze jej považovat za zanedbatelný, neboť v období šetření dosahuje tržního podílu 5,4 %, resp. 47,3 %.

| (104) | Vzhledem ke srovnatelným podmínkám konkurenčního prostředí u dovozu z těchto dvou zemí a obdobného výrobku z Unie, tj. stejných prodejních kanálů a určení pro stejné kategorie zákazníků, bylo považováno za vhodné provést souhrnné posouzení. V řadě případů se skutečně prokázalo, že výrobky dovážené z ČLR a Thajska byly prodávány prostřednictvím stejných distributorů. |
| --- | --- |

(104)

Vzhledem ke srovnatelným podmínkám konkurenčního prostředí u dovozu z těchto dvou zemí a obdobného výrobku z Unie, tj. stejných prodejních kanálů a určení pro stejné kategorie zákazníků, bylo považováno za vhodné provést souhrnné posouzení. V řadě případů se skutečně prokázalo, že výrobky dovážené z ČLR a Thajska byly prodávány prostřednictvím stejných distributorů.

| (105) | S ohledem na výše uvedené byl stanoven předběžný závěr, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení jsou splněna. Dovoz z Thajska a ČLR byl proto posuzován souhrnně. Dále se na něj odkazuje jako na „dovoz ze dvou dotčených zemí“. |
| --- | --- |

(105)

S ohledem na výše uvedené byl stanoven předběžný závěr, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení jsou splněna. Dovoz z Thajska a ČLR byl proto posuzován souhrnně. Dále se na něj odkazuje jako na „dovoz ze dvou dotčených zemí“.

4.2.   Objem dovozu ze dvou dotčených zemí a jeho podíl na trhu

| (106) | Objem dovozu dotčeného výrobku z dotčených zemí na trh Unie v posuzovaném období vzrostl o 15 %. Zatímco dovoz nejprve v rozmezí let 2008 a 2009 v důsledku poklesu spotřeby poklesl o 16 %, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění, došlo následně do období šetření k podstatnému nárůstu o 31 procentních bodů.









  Objem dovozu do Unie (v tunách) |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | OŠ |
| ČLR | 26 188 | 22 413 | 22 065 | 30 786 |
| Index | 100 | 86 | 84 | 118 |
| Thajsko | 3 723 | 2 681 | 3 331 | 3 485 |
| Index | 100 | 72 | 89 | 94 |
| Dvě dotčené země | 29 911 | 25 094 | 25 396 | 34 271 |
| Index | 100 | 84 | 85 | 115 |
| Zdroj: | Eurostat a zjištění v rámci šetření |

(106)

Objem dovozu dotčeného výrobku z dotčených zemí na trh Unie v posuzovaném období vzrostl o 15 %. Zatímco dovoz nejprve v rozmezí let 2008 a 2009 v důsledku poklesu spotřeby poklesl o 16 %, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění, došlo následně do období šetření k podstatnému nárůstu o 31 procentních bodů.

Objem dovozu do Unie (v tunách)

2008

2009

2010

OŠ

ČLR

26 188

22 413

22 065

30 786

Index

100

86

84

118

Thajsko

3 723

2 681

3 331

3 485

Index

100

72

89

94

Dvě dotčené země

29 911

25 094

25 396

34 271

Index

100

84

85

115

Zdroj:

Eurostat a zjištění v rámci šetření

| (107) | Tržní podíl dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí vzrostl během posuzovaného období o 11 procentních bodů z 41,7 % na 52,7 %. K tomuto růstu tržního podílu došlo zejména mezi rokem 2010 a obdobím šetření, v němž došlo k oživení poptávky.









  Podíl na trhu Unie |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | OŠ |
| ČLR | 36,5 % | 39,3 % | 37,7 % | 47,3 % |
| Index | 100 | 108 | 103 | 129 |
| Thajsko | 5,2 % | 4,7 % | 5,7 % | 5,4 % |
| Index | 100 | 91 | 110 | 103 |
| Dvě dotčené země | 41,7 % | 44,0 % | 43,4 % | 52,7 % |
| Index | 100 | 106 | 104 | 126 |
| Zdroj: | údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník |

(107)

Tržní podíl dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí vzrostl během posuzovaného období o 11 procentních bodů z 41,7 % na 52,7 %. K tomuto růstu tržního podílu došlo zejména mezi rokem 2010 a obdobím šetření, v němž došlo k oživení poptávky.

Podíl na trhu Unie

2008

2009

2010

OŠ

ČLR

36,5 %

39,3 %

37,7 %

47,3 %

Index

100

108

103

129

Thajsko

5,2 %

4,7 %

5,7 %

5,4 %

Index

100

91

110

103

Dvě dotčené země

41,7 %

44,0 %

43,4 %

52,7 %

Index

100

106

104

126

Zdroj:

údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník

4.3.   Ceny dovozu ze dvou dotčených zemí a cenové podbízení

a)   Vývoj cen

| (108) | Níže uvedená tabulka udává průměrnou cenu dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí s dodáním na hranice Unie před proclením, a to na základě údajů Eurostatu. Během posuzovaného období průměrná cena dovozu ze dvou dotčených zemí průběžně rostla, a to celkem o 14 %.









  Dovozní ceny (v EUR/t) |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | OŠ |
| ČLR | 1 428 | 1 557 | 1 631 | 1 676 |
| Index | 100 | 109 | 114 | 117 |
| Thajsko | 2 126 | 2 208 | 2 036 | 2 148 |
| Index | 100 | 104 | 96 | 101 |
| Dvě dotčené země | 1 515 | 1 626 | 1 679 | 1 721 |
| Index | 100 | 107 | 111 | 114 |
| Zdroj: | Eurostat |

(108)

Níže uvedená tabulka udává průměrnou cenu dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí s dodáním na hranice Unie před proclením, a to na základě údajů Eurostatu. Během posuzovaného období průměrná cena dovozu ze dvou dotčených zemí průběžně rostla, a to celkem o 14 %.

Dovozní ceny (v EUR/t)

2008

2009

2010

OŠ

ČLR

1 428

1 557

1 631

1 676

Index

100

109

114

117

Thajsko

2 126

2 208

2 036

2 148

Index

100

104

96

101

Dvě dotčené země

1 515

1 626

1 679

1 721

Index

100

107

111

114

Zdroj:

Eurostat

b)   Cenové podbízení

| (109) | Bylo provedeno srovnání jednotlivých typů výrobků z hlediska prodejních cen vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku v Unii. Za tímto účelem byly porovnány ceny účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku nezávislým odběratelům a ceny vyvážejících výrobců ze dvou dotčených zemí zařazených do vzorku. V případě potřeby byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly v úrovni obchodu (zejména prodej na trhu výrobců původních výrobků) a v nákladech vynaložených po dovozu. |
| --- | --- |

(109)

Bylo provedeno srovnání jednotlivých typů výrobků z hlediska prodejních cen vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku v Unii. Za tímto účelem byly porovnány ceny účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku nezávislým odběratelům a ceny vyvážejících výrobců ze dvou dotčených zemí zařazených do vzorku. V případě potřeby byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly v úrovni obchodu (zejména prodej na trhu výrobců původních výrobků) a v nákladech vynaložených po dovozu.

| (110) | Z tohoto srovnání vyplynulo, že v období šetření se dotčené výrobky dovezené z Thajska a ČLR prodávaly v Unii za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie v procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám o 25 % až 55 %. |
| --- | --- |

(110)

Z tohoto srovnání vyplynulo, že v období šetření se dotčené výrobky dovezené z Thajska a ČLR prodávaly v Unii za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie v procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám o 25 % až 55 %.

5.   Situace výrobního odvětví Unie

| (111) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie. Níže uvedené údaje se týkají všech výrobců v Unii, pokud jde o výrobu, výrobní kapacitu, využití kapacity, prodej a tržní podíly, a výrobců v Unii zařazených do vzorku, pokud jde o zbývající ukazatele. Pokud jde o ukazatele vycházející od výrobců zařazených do vzorku, nemohly být z důvodu důvěrné povahy zveřejněny agregované údaje v příslušných níže uvedených tabulkách, neboť vzorek byl složen pouze ze dvou skupin výrobců. Místo toho jsou uvedeny pouze indexy, které dokládají vývoj těchto ukazatelů. |
| --- | --- |

(111)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie. Níže uvedené údaje se týkají všech výrobců v Unii, pokud jde o výrobu, výrobní kapacitu, využití kapacity, prodej a tržní podíly, a výrobců v Unii zařazených do vzorku, pokud jde o zbývající ukazatele. Pokud jde o ukazatele vycházející od výrobců zařazených do vzorku, nemohly být z důvodu důvěrné povahy zveřejněny agregované údaje v příslušných níže uvedených tabulkách, neboť vzorek byl složen pouze ze dvou skupin výrobců. Místo toho jsou uvedeny pouze indexy, které dokládají vývoj těchto ukazatelů.

5.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (112) | Mezi rokem 2008 a 2009 došlo k prudkému poklesu objemu výroby v Unii o 39 %, po němž následoval opět mírný pokles i přes nárůst spotřeby o 12 procentních bodů v následujících letech, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše.









  Objem výroby v Unii (v tunách) |
| --- | --- |
| Všichni výrobci | 2008 | 2009 | 2010 | OŠ |
| Spotřeba v Unii | 55 726 | 33 780 | 32 303 | 32 646 |
| Index | 100 | 61 | 58 | 59 |
| Zdroj: | údaje v podnětu a odpovědi na dotazník |

(112)

Mezi rokem 2008 a 2009 došlo k prudkému poklesu objemu výroby v Unii o 39 %, po němž následoval opět mírný pokles i přes nárůst spotřeby o 12 procentních bodů v následujících letech, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše.

Objem výroby v Unii (v tunách)

Všichni výrobci

2008

2009

2010

OŠ

Spotřeba v Unii

55 726

33 780

32 303

32 646

Index

100

61

58

59

Zdroj:

údaje v podnětu a odpovědi na dotazník

| (113) | Během posuzovaného období, a zejména mezi rokem 2008 a 2009, poklesla výrobní kapacita průmyslového odvětví Unie o 21 %. Hlavním důvodem pro pokles výrobní kapacity bylo uzavření provozu u tří výrobců v Unii, ke kterému došlo v rámci posuzovaného období.









  Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie (v tunách) |
| --- | --- |
| Všichni výrobci | 2008 | 2009 | 2010 | OŠ |
| Výrobní kapacita | 90 400 | 75 440 | 71 440 | 71 440 |
| Index | 100 | 83 | 79 | 79 |
| Zdroj: | údaje v podnětu a odpovědi na dotazník |

(113)

Během posuzovaného období, a zejména mezi rokem 2008 a 2009, poklesla výrobní kapacita průmyslového odvětví Unie o 21 %. Hlavním důvodem pro pokles výrobní kapacity bylo uzavření provozu u tří výrobců v Unii, ke kterému došlo v rámci posuzovaného období.

Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie (v tunách)

Všichni výrobci

2008

2009

2010

OŠ

Výrobní kapacita

90 400

75 440

71 440

71 440

Index

100

83

79

79

Zdroj:

údaje v podnětu a odpovědi na dotazník

| (114) | Kromě poklesu výrobní kapacity došlo v Unii i k poklesu využití kapacity výrobního odvětví Unie o 26 %, a to zejména mezi rokem 2008 a 2009.









  Využití výrobní kapacity výrobního odvětví Unie |
| --- | --- |
| Všichni výrobci | 2008 | 2009 | 2010 | OŠ |
| Využití výrobní kapacity | 62 % | 45 % | 45 % | 46 % |
| Index | 100 | 73 | 73 | 74 |
| Zdroj: | údaje v podnětu a odpovědi na dotazník |

(114)

Kromě poklesu výrobní kapacity došlo v Unii i k poklesu využití kapacity výrobního odvětví Unie o 26 %, a to zejména mezi rokem 2008 a 2009.

Využití výrobní kapacity výrobního odvětví Unie

Všichni výrobci

2008

2009

2010

OŠ

Využití výrobní kapacity

62 %

45 %

45 %

46 %

Index

100

73

73

74

Zdroj:

údaje v podnětu a odpovědi na dotazník

5.2.   Stav zásob

| (115) | Během posuzovaného období poklesl objem zásob o 23 % ve shodě s poklesem objemu prodeje a výroby výrobního odvětví Unie.









  Zásoby (v tunách) |
| --- | --- |
| vzorek | 2008 | 2009 | 2010 | OŠ |
| Index | 100 | 91 | 75 | 77 |
| Zdroj: | odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník |

(115)

Během posuzovaného období poklesl objem zásob o 23 % ve shodě s poklesem objemu prodeje a výroby výrobního odvětví Unie.

Zásoby (v tunách)

vzorek

2008

2009

2010

OŠ

Index

100

91

75

77

Zdroj:

odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník

5.3.   Objem prodeje a podíl na trhu

| (116) | V důsledku poklesu poptávky došlo mezi rokem 2008 a 2009 na trhu Unie ke značnému poklesu objemu prodeje u všech výrobců v Unii, a to o 25 %. Po roce 2009 však došlo ke značnému nárůstu poptávky v Unii, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, avšak prodej v Unii zůstal až do konce posuzovaného období na nízké úrovni roku 2009.









  Objem prodeje v Unii (v tunách) |
| --- | --- |
| Všichni výrobci | 2008 | 2009 | 2010 | OŠ |
| Prodej v Unii | 34 210 | 25 702 | 26 717 | 25 333 |
| Index | 100 | 75 | 78 | 74 |
| Zdroj: | odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník |

(116)

V důsledku poklesu poptávky došlo mezi rokem 2008 a 2009 na trhu Unie ke značnému poklesu objemu prodeje u všech výrobců v Unii, a to o 25 %. Po roce 2009 však došlo ke značnému nárůstu poptávky v Unii, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, avšak prodej v Unii zůstal až do konce posuzovaného období na nízké úrovni roku 2009.

Objem prodeje v Unii (v tunách)

Všichni výrobci

2008

2009

2010

OŠ

Prodej v Unii

34 210

25 702

26 717

25 333

Index

100

75

78

74

Zdroj:

odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník

| (117) | Tržní podíl výrobního odvětví Unie v posuzovaném období trvale klesal o 9 procentních bodů, nebo jinak vyjádřeno o 18 %, zatímco dumpingový dovoz narostl ve stejném období o 11 procentních bodů, jak je uvedeno výše ve 107. bodě odůvodnění.









  Podíl na trhu Unie |
| --- | --- |
| Všichni výrobci | 2008 | 2009 | 2010 | OŠ |
| Prodej v Unii | 47,7 % | 45,1 % | 45,6 % | 38,9 % |
| Index | 100 | 95 | 96 | 82 |
| Zdroj: | údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník |

(117)

Tržní podíl výrobního odvětví Unie v posuzovaném období trvale klesal o 9 procentních bodů, nebo jinak vyjádřeno o 18 %, zatímco dumpingový dovoz narostl ve stejném období o 11 procentních bodů, jak je uvedeno výše ve 107. bodě odůvodnění.

Podíl na trhu Unie

Všichni výrobci

2008

2009

2010

OŠ

Prodej v Unii

47,7 %

45,1 %

45,6 %

38,9 %

Index

100

95

96

82

Zdroj:

údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník

5.4.   Ceny a faktory ovlivňující ceny

| (118) | Během posuzovaného období mohli výrobci Unie zařazení do vzorku zvýšit své prodejní ceny pouze nepatrně, a to o 4 %. Tento nárůst ceny byl v důsledku narůstajícího množství dumpingového dovozu, který vstupoval na trh Unie, nižší než nárůst nákladů.









  Průměrná cena za tunu v Unii |
| --- | --- |
| vzorek | 2008 | 2009 | 2010 | OŠ |
| Index | 100 | 103 | 103 | 104 |
| Zdroj: | odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník |

(118)

Během posuzovaného období mohli výrobci Unie zařazení do vzorku zvýšit své prodejní ceny pouze nepatrně, a to o 4 %. Tento nárůst ceny byl v důsledku narůstajícího množství dumpingového dovozu, který vstupoval na trh Unie, nižší než nárůst nákladů.

Průměrná cena za tunu v Unii

vzorek

2008

2009

2010

OŠ

Index

100

103

103

104

Zdroj:

odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník

5.5.   Ziskovost, návratnost investic a peněžní tok

| (119) | Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Zatímco ziskovost výrobního odvětví Unie byla na začátku posuzovaného období dostatečná, v roce 2009 nebyla téměř žádná. I když následně došlo k jejímu nárůstu, zůstala ziskovost během zbývající části posuzovaného období hluboko pod úrovní, jež by nezpůsobovala újmu. |
| --- | --- |

(119)

Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Zatímco ziskovost výrobního odvětví Unie byla na začátku posuzovaného období dostatečná, v roce 2009 nebyla téměř žádná. I když následně došlo k jejímu nárůstu, zůstala ziskovost během zbývající části posuzovaného období hluboko pod úrovní, jež by nezpůsobovala újmu.

| (120) | Co se týká návratnosti investic, vyjádřené jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic, sledoval tento ukazatel stejnou tendenci jako ziskovost.









  Ziskovost a návratnost investic |
| --- | --- |
| vzorek | 2008 | 2009 | 2010 | OŠ |
| Ziskovost (index) | 100 | 8 | 38 | 37 |
| Návratnost investic (index) | 100 | 1 | 36 | 40 |
| Zdroj: | odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník |

(120)

Co se týká návratnosti investic, vyjádřené jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic, sledoval tento ukazatel stejnou tendenci jako ziskovost.

Ziskovost a návratnost investic

vzorek

2008

2009

2010

OŠ

Ziskovost (index)

100

8

38

37

Návratnost investic (index)

100

1

36

40

Zdroj:

odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník

| (121) | Během posuzovaného období čisté peněžní toky z provozních činností trvale klesaly, a to o 64 %, a během období šetření klesly na velmi nízkou úroveň.









  Peněžní tok (v EUR) |
| --- | --- |
| vzorek | 2008 | 2009 | 2010 | OŠ |
| Index | 100 | 55 | 58 | 36 |
| Zdroj: | odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník |

(121)

Během posuzovaného období čisté peněžní toky z provozních činností trvale klesaly, a to o 64 %, a během období šetření klesly na velmi nízkou úroveň.

Peněžní tok (v EUR)

vzorek

2008

2009

2010

OŠ

Index

100

55

58

36

Zdroj:

odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník

5.6.   Růst

| (122) | Jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, došlo mezi rokem 2009 a obdobím šetření ke značnému nárůstu spotřeby v Unii, a to o 8 000 tun, zatímco objem dumpingového dovozu narostl ve stejném období o 9 000 tun, jak je uvedeno výše ve 106. bodě odůvodnění. Celkový růst trhu Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření byl tudíž zcela absorbován dumpingovým dovozem, zatímco prodej výrobního odvětví Unie v Unii zůstal na velmi nízké úrovni roku 2009. Z toho plyne, že výrobní odvětví Unie nemohlo těžit z nedávného růstu spotřeby v Unii v důsledku narůstajícího tržního podílu dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí. |
| --- | --- |

(122)

Jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, došlo mezi rokem 2009 a obdobím šetření ke značnému nárůstu spotřeby v Unii, a to o 8 000 tun, zatímco objem dumpingového dovozu narostl ve stejném období o 9 000 tun, jak je uvedeno výše ve 106. bodě odůvodnění. Celkový růst trhu Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření byl tudíž zcela absorbován dumpingovým dovozem, zatímco prodej výrobního odvětví Unie v Unii zůstal na velmi nízké úrovni roku 2009. Z toho plyne, že výrobní odvětví Unie nemohlo těžit z nedávného růstu spotřeby v Unii v důsledku narůstajícího tržního podílu dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí.

5.7.   Investice a schopnost získávat kapitál

| (123) | Během posuzovaného období se investice výrobců v Unii zařazených do vzorku vyvíjely takto:









  Čisté investice (v EUR) |
| --- | --- |
| vzorek | 2008 | 2009 | 2010 | OŠ |
| Index | 100 | 65 | 41 | 76 |
| Zdroj: | odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník |

(123)

Během posuzovaného období se investice výrobců v Unii zařazených do vzorku vyvíjely takto:

Čisté investice (v EUR)

vzorek

2008

2009

2010

OŠ

Index

100

65

41

76

Zdroj:

odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník

| (124) | Jak ukazuje výše uvedená tabulka, došlo u výrobců v Unii mezi rokem 2008 a 2010 ke značnému snížení investic. Tento vývoj byl zvrácen během období šetření, v němž došlo ke značnému oživení investic, avšak ani tak nebylo dosaženo úrovně z počátku posuzovaného období. |
| --- | --- |

(124)

Jak ukazuje výše uvedená tabulka, došlo u výrobců v Unii mezi rokem 2008 a 2010 ke značnému snížení investic. Tento vývoj byl zvrácen během období šetření, v němž došlo ke značnému oživení investic, avšak ani tak nebylo dosaženo úrovně z počátku posuzovaného období.

5.8.   Schopnost získat kapitál

| (125) | Někteří z výrobců v Unii zaznamenali v důsledku nedostatečné ziskovosti popsané výše ve 119. bodě odůvodnění těžkosti při získávání kapitálu pro další investice za stávajících podmínek. Obtíže při získávání kapitálu dále rovněž prohlubuje neuspokojivá návratnost investic. |
| --- | --- |

(125)

Někteří z výrobců v Unii zaznamenali v důsledku nedostatečné ziskovosti popsané výše ve 119. bodě odůvodnění těžkosti při získávání kapitálu pro další investice za stávajících podmínek. Obtíže při získávání kapitálu dále rovněž prohlubuje neuspokojivá návratnost investic.

5.9.   Zaměstnanost, produktivita a mzdové náklady

| (126) | Zaměstnanost počítaná v ekvivalentu plného pracovního úvazku z valné většiny sledovala vývoj objemu výroby (viz 112. bod odůvodnění výše), což naznačuje, že se výrobní odvětví Unie pokoušelo snížit své výrobní náklady, pokud to bylo nutné. Výrobní odvětví Unie se pokoušelo přizpůsobit svou pracovní sílu zhoršující se situaci na trhu, což vedlo během posuzovaného období k trvalému celkovému poklesu zaměstnanosti o 36 %.









  Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku, FTE) |
| --- | --- |
| vzorek | 2008 | 2009 | 2010 | OŠ |
| Index | 100 | 75 | 67 | 64 |
| Zdroj: | odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník |

(126)

Zaměstnanost počítaná v ekvivalentu plného pracovního úvazku z valné většiny sledovala vývoj objemu výroby (viz 112. bod odůvodnění výše), což naznačuje, že se výrobní odvětví Unie pokoušelo snížit své výrobní náklady, pokud to bylo nutné. Výrobní odvětví Unie se pokoušelo přizpůsobit svou pracovní sílu zhoršující se situaci na trhu, což vedlo během posuzovaného období k trvalému celkovému poklesu zaměstnanosti o 36 %.

Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku, FTE)

vzorek

2008

2009

2010

OŠ

Index

100

75

67

64

Zdroj:

odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník

| (127) | Mezi rokem 2008 a 2009 i přes snahu výrobního odvětví Unie o přizpůsobení zaměstnanosti zhoršující se situaci na trhu značně poklesl výstup ekvivalentů plného pracovního úvazku u výrobců v Unii, a to o 19 %. Tento stav se průběžně následně zlepšil, avšak oproti začátku posuzovaného období byl o 9 % nižší.









  Produktivita (t/FTE) |
| --- | --- |
| vzorek | 2008 | 2009 | 2010 | OŠ |
| Index | 100 | 81 | 87 | 91 |
| Zdroj: | odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník |

(127)

Mezi rokem 2008 a 2009 i přes snahu výrobního odvětví Unie o přizpůsobení zaměstnanosti zhoršující se situaci na trhu značně poklesl výstup ekvivalentů plného pracovního úvazku u výrobců v Unii, a to o 19 %. Tento stav se průběžně následně zlepšil, avšak oproti začátku posuzovaného období byl o 9 % nižší.

Produktivita (t/FTE)

vzorek

2008

2009

2010

OŠ

Index

100

81

87

91

Zdroj:

odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník

| (128) | Během posuzovaného období průměrné mzdové náklady u výrobního odvětví Unie trvale rostly, celkově o 12 %.









  Mzdové náklady (EUR/FTE) |
| --- | --- |
| vzorek | 2008 | 2009 | 2010 | OŠ |
| Index | 100 | 106 | 112 | 112 |
| Zdroj: | odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník |

(128)

Během posuzovaného období průměrné mzdové náklady u výrobního odvětví Unie trvale rostly, celkově o 12 %.

Mzdové náklady (EUR/FTE)

vzorek

2008

2009

2010

OŠ

Index

100

106

112

112

Zdroj:

odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník

5.10.   Velikost dumpingového rozpětí

| (129) | Dumpingové rozpětí u dovozu ze dvou dotčených zemí, jak je blíže uvedeno v 74. a 90. bodě odůvodnění, je vysoké. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad dumpingových rozpětí pokládat za zanedbatelný. |
| --- | --- |

(129)

Dumpingové rozpětí u dovozu ze dvou dotčených zemí, jak je blíže uvedeno v 74. a 90. bodě odůvodnění, je vysoké. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad dumpingových rozpětí pokládat za zanedbatelný.

5.11.   Překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (130) | Na fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházející z Brazílie, České republiky, Japonska, ČLR, Korejské republiky a Thajska se již v období 2000 až 2005 (6) vztahovala příslušná opatření (7) (dřívější opatření). Uspokojivá ziskovost výrobního odvětví Unie na počátku posuzovaného období (viz 119. bod odůvodnění výše) svědčí o tom, že tato opatření přinesla výrobnímu odvětví Unie dočasnou úlevu. Rostoucí objem dumpingového dovozu však toto převážně příznivé období ukončil. Rovněž se uvádí, že společný tržní podíl šesti zemí, na které se vztahovala předcházející opatření, nikdy nepřekročil 29 % (8), zatímco dvě země, na které se vztahuje stávající šetření, zaujímají během období šetření tržní podíl o velikosti 52,7%, jak je uvedeno ve 107. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(130)

Na fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházející z Brazílie, České republiky, Japonska, ČLR, Korejské republiky a Thajska se již v období 2000 až 2005 (6) vztahovala příslušná opatření (7) (dřívější opatření). Uspokojivá ziskovost výrobního odvětví Unie na počátku posuzovaného období (viz 119. bod odůvodnění výše) svědčí o tom, že tato opatření přinesla výrobnímu odvětví Unie dočasnou úlevu. Rostoucí objem dumpingového dovozu však toto převážně příznivé období ukončil. Rovněž se uvádí, že společný tržní podíl šesti zemí, na které se vztahovala předcházející opatření, nikdy nepřekročil 29 % (8), zatímco dvě země, na které se vztahuje stávající šetření, zaujímají během období šetření tržní podíl o velikosti 52,7%, jak je uvedeno ve 107. bodě odůvodnění.

6.   Závěr ohledně újmy

| (131) | Ukazatele újmy se v posuzovaném období vyvíjely negativně. To je obzvláště patrné u ukazatelů ziskovosti, objemů výroby, využití kapacity, objemů prodeje a podílu na trhu, které všechny vykazovaly jednoznačně se zhoršující tendenci. |
| --- | --- |

(131)

Ukazatele újmy se v posuzovaném období vyvíjely negativně. To je obzvláště patrné u ukazatelů ziskovosti, objemů výroby, využití kapacity, objemů prodeje a podílu na trhu, které všechny vykazovaly jednoznačně se zhoršující tendenci.

| (132) | Dovozy fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházející ze dvou dotčených zemí zároveň cenovým podbízením ohrožovaly ceny výrobního odvětví Unie, a to během období šetření až o 55 % (viz 110. bod odůvodnění výše) a současně v jejich důsledku došlo ke značnému nárůstu jejich podílu na trhu (viz výše uvedený 107. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(132)

Dovozy fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházející ze dvou dotčených zemí zároveň cenovým podbízením ohrožovaly ceny výrobního odvětví Unie, a to během období šetření až o 55 % (viz 110. bod odůvodnění výše) a současně v jejich důsledku došlo ke značnému nárůstu jejich podílu na trhu (viz výše uvedený 107. bod odůvodnění).

| (133) | S ohledem na výše uvedené se dospělo k prozatímnímu závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(133)

S ohledem na výše uvedené se dospělo k prozatímnímu závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

F.   PŘÍČINNÁ SOUVISLOST

1.   Úvod

| (134) | V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo předmětem šetření, zda dumpingový dovoz z ČLR a Thajska způsobil podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a to v míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu. |
| --- | --- |

(134)

V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo předmětem šetření, zda dumpingový dovoz z ČLR a Thajska způsobil podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a to v míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.

2.   Účinek dumpingového dovozu

| (135) | Mezi rokem 2008 a obdobím šetření vzrostl objem dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí o 15 %, a to na trhu, který se zmenšil o 9 %, což mělo za následek zvýšení podílu na trhu Unie z 41,7 % na 52,7 %. |
| --- | --- |

(135)

Mezi rokem 2008 a obdobím šetření vzrostl objem dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí o 15 %, a to na trhu, který se zmenšil o 9 %, což mělo za následek zvýšení podílu na trhu Unie z 41,7 % na 52,7 %.

| (136) | Nárůst dumpingového dovozu dotčeného výrobku ze dvou dotčených zemí v posuzovaném období se časově shodoval s klesající tendencí u většiny ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie utrpělo ztrátu 8,7 procentního bodu, pokud jde o jeho podíl na trhu, a bylo nuceno snížit svou výrobu o 41 %. Značné cenové podbízení znemožnilo výrobnímu odvětví Unie promítnout do prodejních cen v přijatelné míře vyšší výrobní náklady, což po většinu posuzovaného období vedlo k velmi nízké míře ziskovosti. |
| --- | --- |

(136)

Nárůst dumpingového dovozu dotčeného výrobku ze dvou dotčených zemí v posuzovaném období se časově shodoval s klesající tendencí u většiny ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie utrpělo ztrátu 8,7 procentního bodu, pokud jde o jeho podíl na trhu, a bylo nuceno snížit svou výrobu o 41 %. Značné cenové podbízení znemožnilo výrobnímu odvětví Unie promítnout do prodejních cen v přijatelné míře vyšší výrobní náklady, což po většinu posuzovaného období vedlo k velmi nízké míře ziskovosti.

| (137) | Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz ze dvou dotčených zemí, který v průběhu celého posuzovaného období vstupoval na trh Unie ve velkém a rostoucím objemu a jehož ceny byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. |
| --- | --- |

(137)

Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz ze dvou dotčených zemí, který v průběhu celého posuzovaného období vstupoval na trh Unie ve velkém a rostoucím objemu a jehož ceny byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.

3.   Účinky jiných činitelů

3.1.   Dovoz z dalších třetích zemí

| (138) | I když během celého posuzovaného období Eurostat uvádí značný dovoz z Indie za velmi nízké ceny, existují indicie svědčící o tom, že tento dovoz se netýká dotčeného výrobku, ale rozdílných výrobků vykázaných pod stejným kódem KN. |
| --- | --- |

(138)

I když během celého posuzovaného období Eurostat uvádí značný dovoz z Indie za velmi nízké ceny, existují indicie svědčící o tom, že tento dovoz se netýká dotčeného výrobku, ale rozdílných výrobků vykázaných pod stejným kódem KN.

| (139) | Pokud jde o další třetí země, byl v rámci celého posuzovaného období dovoz na velmi nízké úrovni. Celkový podíl dovozu z jiných zemí než dvou dotčených zemí na trhu se snížil o 2,1 procentního bodu, z 10,5 % na 8,4 %. |
| --- | --- |

(139)

Pokud jde o další třetí země, byl v rámci celého posuzovaného období dovoz na velmi nízké úrovni. Celkový podíl dovozu z jiných zemí než dvou dotčených zemí na trhu se snížil o 2,1 procentního bodu, z 10,5 % na 8,4 %.

| (140) | Druhým největším zdrojem dovozu byly během období šetření Indonésie, Brazílie a Turecko, jejichž podíl na trhu byl mezi 1,3 % a 1,6 %, a u všech těchto zemí došlo během posuzovaného období k poklesu podílu na trhu.









  Podíl dovozu na trhu |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | OŠ |
| Brazílie | 3,6 % | 3,8 % | 4,0 % | 1,5 % |
| Indonésie | 1,8 % | 2,5 % | 1,9 % | 1,6 % |
| Turecko | 1,6 % | 2,0 % | 1,9 % | 1,3 % |
| Ostatní země | 3,6 % | 2,5 % | 3,2 % | 4,0 % |
| Celkem | 10,5 % | 1 074,8 % | 11,0 % | 8,4 % |
| Index | 100 | 105 | 104 | 80 |
| Zdroj: | Eurostat |

(140)

Druhým největším zdrojem dovozu byly během období šetření Indonésie, Brazílie a Turecko, jejichž podíl na trhu byl mezi 1,3 % a 1,6 %, a u všech těchto zemí došlo během posuzovaného období k poklesu podílu na trhu.

Podíl dovozu na trhu

2008

2009

2010

OŠ

Brazílie

3,6 %

3,8 %

4,0 %

1,5 %

Indonésie

1,8 %

2,5 %

1,9 %

1,6 %

Turecko

1,6 %

2,0 %

1,9 %

1,3 %

Ostatní země

3,6 %

2,5 %

3,2 %

4,0 %

Celkem

10,5 %

1 074,8 %

11,0 %

8,4 %

Index

100

105

104

80

Zdroj:

Eurostat

| (141) | Vzhledem k malému objemu a klesajícím trendům lze dospět k závěru, že nelze u dovozu ze třetích zemí jiných než dotčených zemí předpokládat, že přispěl k újmě, kterou během období šetření utrpělo výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(141)

Vzhledem k malému objemu a klesajícím trendům lze dospět k závěru, že nelze u dovozu ze třetích zemí jiných než dotčených zemí předpokládat, že přispěl k újmě, kterou během období šetření utrpělo výrobní odvětví Unie.

3.2.   Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

| (142) | Pokud jde o vývoj prodeje vývozu výrobního odvětví Unie, vývoz během posuzovaného období trvale klesal, a to celkem o 34 %.









  Objem prodeje vývozu (v tunách) |
| --- | --- |
| vzorek | 2008 | 2009 | 2010 | OŠ |
| Objem prodeje vývozu | 7 134 | 5 043 | 4 969 | 4 700 |
| Index | 100 | 71 | 70 | 66 |
| Zdroj: | odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník |

(142)

Pokud jde o vývoj prodeje vývozu výrobního odvětví Unie, vývoz během posuzovaného období trvale klesal, a to celkem o 34 %.

Objem prodeje vývozu (v tunách)

vzorek

2008

2009

2010

OŠ

Objem prodeje vývozu

7 134

5 043

4 969

4 700

Index

100

71

70

66

Zdroj:

odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník

| (143) | Během celého posuzovaného období však prodej vývozu představoval pouze 13 až 15 % výroby výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu se nezdá, že by podstatným způsobem přispěl k jakékoli závažné míře újmy, kterou během období šetření utrpělo výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(143)

Během celého posuzovaného období však prodej vývozu představoval pouze 13 až 15 % výroby výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu se nezdá, že by podstatným způsobem přispěl k jakékoli závažné míře újmy, kterou během období šetření utrpělo výrobní odvětví Unie.

3.3.   Vývoj spotřeby v Unii

| (144) | Jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, mezi roky 2008 a 2009 poklesla spotřeba v Unii o 21 %, což vedlo ve stejném období k poklesu prodeje výrobního odvětví Unie o 25 %. Po roce 2009 však došlo ke značnému nárůstu spotřeby v Unii, a to přibližně o 8 000 tun, zatímco objem dumpingového dovozu narostl ve stejném období o 9 000 tun, jak je uvedeno výše ve 106. bodě odůvodnění. Celkový růst trhu Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření byl tudíž zcela absorbován dumpingovým dovozem, zatímco prodej výrobního odvětví Unie v Unii zůstal na velmi nízké úrovni roku 2009. |
| --- | --- |

(144)

Jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, mezi roky 2008 a 2009 poklesla spotřeba v Unii o 21 %, což vedlo ve stejném období k poklesu prodeje výrobního odvětví Unie o 25 %. Po roce 2009 však došlo ke značnému nárůstu spotřeby v Unii, a to přibližně o 8 000 tun, zatímco objem dumpingového dovozu narostl ve stejném období o 9 000 tun, jak je uvedeno výše ve 106. bodě odůvodnění. Celkový růst trhu Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření byl tudíž zcela absorbován dumpingovým dovozem, zatímco prodej výrobního odvětví Unie v Unii zůstal na velmi nízké úrovni roku 2009.

| (145) | Zúčastněné strany uváděly, že významnou příčinou újmy byla krize španělského trhu v oblasti stavebnictví, která údajně podstatnou měrou dopadla na španělskou společnost ATUSA, která je jedním z hlavních žadatelů. Společnost ATUSA však uskutečňuje prodej ve většině členských států EU, a proto se vlastní dopad španělské krize ve stavebnictví projevil pouze u prodeje této společnosti ve Španělsku, přičemž tento prodej nikdy nezaujímal většinový podíl veškerého prodeje společnosti. Vysledovaný rozsah újmy je kromě toho jasný jak ve vztahu ke skupinám společností vybraných do vzorku, tak ve vztahu ke všem žadatelům, jakož i ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie. Analýza újmy se proto netýkala pouze výsledků jednoho výrobce v Unii či jednoho národního trhu, ale vzala v úvahu celé výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(145)

Zúčastněné strany uváděly, že významnou příčinou újmy byla krize španělského trhu v oblasti stavebnictví, která údajně podstatnou měrou dopadla na španělskou společnost ATUSA, která je jedním z hlavních žadatelů. Společnost ATUSA však uskutečňuje prodej ve většině členských států EU, a proto se vlastní dopad španělské krize ve stavebnictví projevil pouze u prodeje této společnosti ve Španělsku, přičemž tento prodej nikdy nezaujímal většinový podíl veškerého prodeje společnosti. Vysledovaný rozsah újmy je kromě toho jasný jak ve vztahu ke skupinám společností vybraných do vzorku, tak ve vztahu ke všem žadatelům, jakož i ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie. Analýza újmy se proto netýkala pouze výsledků jednoho výrobce v Unii či jednoho národního trhu, ale vzala v úvahu celé výrobní odvětví Unie.

| (146) | Zúčastněné strany rovněž uváděly, že újma způsobená záporným vývojem spotřeby v Unii nebyla způsobena dumpingovým dovozem, ale došlo k ní v důsledku substituce. V tomto ohledu se uvádí, že záporný vývoj spotřeby v Unii mohl způsobit újmu výrobcům v Unii. Tato újma však byla prohloubena trvalým nárůstem dumpingového dovozu na zmenšující se trh. Jak je uvedeno výše, z nedávného oživení spotřeby Unie těžil výlučně dumpingový dovoz, zatímco výrobci Unie nemohly dosáhnout nárůstu svého objemu prodeje. |
| --- | --- |

(146)

Zúčastněné strany rovněž uváděly, že újma způsobená záporným vývojem spotřeby v Unii nebyla způsobena dumpingovým dovozem, ale došlo k ní v důsledku substituce. V tomto ohledu se uvádí, že záporný vývoj spotřeby v Unii mohl způsobit újmu výrobcům v Unii. Tato újma však byla prohloubena trvalým nárůstem dumpingového dovozu na zmenšující se trh. Jak je uvedeno výše, z nedávného oživení spotřeby Unie těžil výlučně dumpingový dovoz, zatímco výrobci Unie nemohly dosáhnout nárůstu svého objemu prodeje.

3.4.   Strukturální problémy výrobců Unie

| (147) | Zúčastněné strany uváděly skutečnost, že společnost Georg Fischer („GF“) i přes své vyšší ceny byla i nadále zisková, zatímco jiní výrobci v Unii nedosáhli úspěšných výsledků, což svědčí o tom, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nezpůsobil dumpingový dovoz, ale strukturální problémy. Nepříznivými dopady však byla postižena i společnost GF, neboť ztratila podíl na trhu a určitou část ze své ziskové marže. Došlo u ní k poklesu zaměstnanosti, jakož i k poklesu výroby. Tvrzení, že společnost GF újmu neutrpěla, tudíž nelze přijmout. |
| --- | --- |

(147)

Zúčastněné strany uváděly skutečnost, že společnost Georg Fischer („GF“) i přes své vyšší ceny byla i nadále zisková, zatímco jiní výrobci v Unii nedosáhli úspěšných výsledků, což svědčí o tom, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nezpůsobil dumpingový dovoz, ale strukturální problémy. Nepříznivými dopady však byla postižena i společnost GF, neboť ztratila podíl na trhu a určitou část ze své ziskové marže. Došlo u ní k poklesu zaměstnanosti, jakož i k poklesu výroby. Tvrzení, že společnost GF újmu neutrpěla, tudíž nelze přijmout.

| (148) | Tlaku na ceny vyvolanému dumpingovým dovozem byli dále vystaveni všichni výrobci v Unii, včetně společnosti GF. |
| --- | --- |

(148)

Tlaku na ceny vyvolanému dumpingovým dovozem byli dále vystaveni všichni výrobci v Unii, včetně společnosti GF.

| (149) | Obdobně zúčastněné strany uváděly, že újmu nezpůsobil dumpingový dovoz, ale jiné příčiny, neboť společnost Berg Montana, bulharská dceřiná společnost skupiny ATUSA, rovněž i nadále vykazovala ziskovost. Společnost Berg Montana však byla rovněž nepříznivě dotčena čínským dovozem, neboť u ní došlo ke značnému poklesu výroby, využití kapacity a zaměstnanosti. Vzhledem k tomu, že většina prodeje společnosti Berg Montana směřuje spřízněným společnostem v rámci skupiny ATUSA, není možné tuto záležitost posuzovat výlučně pohledem na ziskovost společnosti Berg Montana, aniž by byly vzaty v úvahu finanční výsledky celé skupiny, neboť ziskovost společnosti Berg Montana je ovlivněna cenovými přesuny, přičemž ve skutečnosti vykazuje skupina ATUSA celkově ztrátu. Tvrzení, že společnost Berg Montana újmu neutrpěla, tudíž rovněž nelze přijmout. |
| --- | --- |

(149)

Obdobně zúčastněné strany uváděly, že újmu nezpůsobil dumpingový dovoz, ale jiné příčiny, neboť společnost Berg Montana, bulharská dceřiná společnost skupiny ATUSA, rovněž i nadále vykazovala ziskovost. Společnost Berg Montana však byla rovněž nepříznivě dotčena čínským dovozem, neboť u ní došlo ke značnému poklesu výroby, využití kapacity a zaměstnanosti. Vzhledem k tomu, že většina prodeje společnosti Berg Montana směřuje spřízněným společnostem v rámci skupiny ATUSA, není možné tuto záležitost posuzovat výlučně pohledem na ziskovost společnosti Berg Montana, aniž by byly vzaty v úvahu finanční výsledky celé skupiny, neboť ziskovost společnosti Berg Montana je ovlivněna cenovými přesuny, přičemž ve skutečnosti vykazuje skupina ATUSA celkově ztrátu. Tvrzení, že společnost Berg Montana újmu neutrpěla, tudíž rovněž nelze přijmout.

| (150) | Je možné tvrdit, že 9% pokles produktivity práce mezi rokem 2008 a obdobím šetření, jak je uvedeno ve 127. bodě odůvodnění, svědčí o strukturálním problému. K tomuto poklesu však došlo v období, v němž výrobní odvětví Unie snížilo celkově pracovní sílu o 36 % a výrobu o 41 %. Tato snížení svědčí o tom, že výrobci v Unii byli neustále nuceni přizpůsobovat své činnosti tržnímu tlaku, který byl vyvoláván dumpingovým dovozem a dočasným oslabením poptávky. S ohledem na tyto nepříznivé hospodářské podmínky lze považovat 9% snížení produktivity práce za velmi mírné. |
| --- | --- |

(150)

Je možné tvrdit, že 9% pokles produktivity práce mezi rokem 2008 a obdobím šetření, jak je uvedeno ve 127. bodě odůvodnění, svědčí o strukturálním problému. K tomuto poklesu však došlo v období, v němž výrobní odvětví Unie snížilo celkově pracovní sílu o 36 % a výrobu o 41 %. Tato snížení svědčí o tom, že výrobci v Unii byli neustále nuceni přizpůsobovat své činnosti tržnímu tlaku, který byl vyvoláván dumpingovým dovozem a dočasným oslabením poptávky. S ohledem na tyto nepříznivé hospodářské podmínky lze považovat 9% snížení produktivity práce za velmi mírné.

4.   Závěr týkající se příčinné souvislosti

| (151) | Závěrem se uvádí, že výše uvedená analýza prokázala, že dovoz ze dvou dotčených zemí v posuzovaném období vzrostl, pokud jde o množství, a získal značný podíl na trhu. Toto vyšší množství se mimoto dostávalo na trh Unie za dumpingové ceny, které byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(151)

Závěrem se uvádí, že výše uvedená analýza prokázala, že dovoz ze dvou dotčených zemí v posuzovaném období vzrostl, pokud jde o množství, a získal značný podíl na trhu. Toto vyšší množství se mimoto dostávalo na trh Unie za dumpingové ceny, které byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.

| (152) | Analyzovány byly rovněž jiné faktory, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. V této záležitosti bylo zjištěno, že dovoz z dalších třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a vývoj spotřeby v Unii pravděpodobně nedosáhly takového významu, aby mohly přerušit příčinnou souvislost, která byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie v období šetření. |
| --- | --- |

(152)

Analyzovány byly rovněž jiné faktory, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. V této záležitosti bylo zjištěno, že dovoz z dalších třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a vývoj spotřeby v Unii pravděpodobně nedosáhly takového významu, aby mohly přerušit příčinnou souvislost, která byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie v období šetření.

| (153) | Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR a Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(153)

Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR a Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.

G.   ZÁJEM UNIE

1.   Předběžná poznámka

| (154) | V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Za tímto účelem byl v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení posouzen pravděpodobný dopad možných opatření na všechny strany, které jsou účastníky tohoto řízení, jakož i pravděpodobné důsledky nepřijetí opatření, a to na základě veškerých předložených důkazů. |
| --- | --- |

(154)

V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Za tímto účelem byl v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení posouzen pravděpodobný dopad možných opatření na všechny strany, které jsou účastníky tohoto řízení, jakož i pravděpodobné důsledky nepřijetí opatření, a to na základě veškerých předložených důkazů.

2.   Výrobní odvětví Unie

| (155) | Všichni známí výrobci v Unii podporují uložení antidumpingových opatření. Připomíná se, že většina ukazatelů újmy vykazovala negativní tendenci a že velmi nepříznivě byly dotčeny zejména ukazatele újmy týkající se objemu výroby a prodeje a podílu na trhu, a rovněž i finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost a návratnost investic. |
| --- | --- |

(155)

Všichni známí výrobci v Unii podporují uložení antidumpingových opatření. Připomíná se, že většina ukazatelů újmy vykazovala negativní tendenci a že velmi nepříznivě byly dotčeny zejména ukazatele újmy týkající se objemu výroby a prodeje a podílu na trhu, a rovněž i finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost a návratnost investic.

| (156) | V případě uložení opatření se očekává, že se pokles cen a úbytek podílu na trhu zmírní a že se prodejní ceny výrobního odvětví Unie začnou zvyšovat, což povede k významnému zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(156)

V případě uložení opatření se očekává, že se pokles cen a úbytek podílu na trhu zmírní a že se prodejní ceny výrobního odvětví Unie začnou zvyšovat, což povede k významnému zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.

| (157) | Pokud by na druhou stranu antidumpingová opatření uložena nebyla, je pravděpodobné, že bude pokračovat zhoršování tržní a finanční situace výrobního odvětví Unie. Při takovém vývoji by výrobní odvětví Unie dále ztrácelo podíl na trhu, jelikož není schopno držet krok s tržními cenami určovanými dumpingovým dovozem ze dvou dotčených zemí. Pravděpodobným dopadem by bylo další omezování výroby a zavírání výrobních zařízení v Unii a následný značný úbytek pracovních míst. |
| --- | --- |

(157)

Pokud by na druhou stranu antidumpingová opatření uložena nebyla, je pravděpodobné, že bude pokračovat zhoršování tržní a finanční situace výrobního odvětví Unie. Při takovém vývoji by výrobní odvětví Unie dále ztrácelo podíl na trhu, jelikož není schopno držet krok s tržními cenami určovanými dumpingovým dovozem ze dvou dotčených zemí. Pravděpodobným dopadem by bylo další omezování výroby a zavírání výrobních zařízení v Unii a následný značný úbytek pracovních míst.

| (158) | S přihlédnutím ke všem výše uvedeným činitelům se vyvozuje předběžný závěr, že by uložení antidumpingových opatření bylo v zájmu výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(158)

S přihlédnutím ke všem výše uvedeným činitelům se vyvozuje předběžný závěr, že by uložení antidumpingových opatření bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.

3.   Dovozci

| (159) | Jak je uvedeno výše ve 31. bodě odůvodnění, v rámci vyšetřování spolupracovalo 32 dovozců, kteří nejsou ve spojení, jejichž dovoz představuje přibližně 45 % celkového dovozu ze dvou dotčených zemí. Dovozci jsou obecně proti uložení antidumpingových opatření. Ve většině případů se však dopad opatření jeví jako nízký. V řadě případů však z hlediska veškerých podnikatelských činností dovozce představuje dotčený výrobek pouze menšinový podíl. Někteří dovozci rovněž již nakoupili fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem z jiných zdrojů a dovozci, kteří v současnosti nakupují pouze ze dvou dotčených zemí, mohou rovněž využít jiné zdroje, včetně výrobního odvětví Unie. Na základě těchto skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít na zájem dovozců významné nepříznivé dopady. |
| --- | --- |

(159)

Jak je uvedeno výše ve 31. bodě odůvodnění, v rámci vyšetřování spolupracovalo 32 dovozců, kteří nejsou ve spojení, jejichž dovoz představuje přibližně 45 % celkového dovozu ze dvou dotčených zemí. Dovozci jsou obecně proti uložení antidumpingových opatření. Ve většině případů se však dopad opatření jeví jako nízký. V řadě případů však z hlediska veškerých podnikatelských činností dovozce představuje dotčený výrobek pouze menšinový podíl. Někteří dovozci rovněž již nakoupili fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem z jiných zdrojů a dovozci, kteří v současnosti nakupují pouze ze dvou dotčených zemí, mohou rovněž využít jiné zdroje, včetně výrobního odvětví Unie. Na základě těchto skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít na zájem dovozců významné nepříznivé dopady.

4.   Uživatelé

| (160) | Jak je uvedeno výše v 18. bodě odůvodnění, fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají zejména v plynových, vodních a topných rozvodech obytných a jiných budov. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem tedy používají převážně instalatéři. V rámci šetření však nespolupracovala žádná sdružení uživatelů či spotřebitelů. Hodnota fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem rovněž představuje pouze malou část celkových nákladů na rozvody plynu, vody či topné soustavy. Na základě těchto skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít na zájem uživatelů významné nepříznivé dopady. |
| --- | --- |

(160)

Jak je uvedeno výše v 18. bodě odůvodnění, fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají zejména v plynových, vodních a topných rozvodech obytných a jiných budov. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem tedy používají převážně instalatéři. V rámci šetření však nespolupracovala žádná sdružení uživatelů či spotřebitelů. Hodnota fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem rovněž představuje pouze malou část celkových nákladů na rozvody plynu, vody či topné soustavy. Na základě těchto skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít na zájem uživatelů významné nepříznivé dopady.

| (161) | Při posouzení celkových dopadů antidumpingových opatření se zdá, že kladné dopady na výrobní odvětví Unie jednoznačně vyvažují možné negativní dopady na ostatní zájmové skupiny. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel není v rozporu se zájmem Unie. |
| --- | --- |

(161)

Při posouzení celkových dopadů antidumpingových opatření se zdá, že kladné dopady na výrobní odvětví Unie jednoznačně vyvažují možné negativní dopady na ostatní zájmové skupiny. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel není v rozporu se zájmem Unie.

5.   Aspekty hospodářské soutěže

| (162) | Zúčastněné strany tvrdí, že v případě zavedení antidumpingových opatření se na trhu Unie může vytvořit duopol, který by byl ovládán dvěma hlavními žadateli, tj. společností ATUSA a GF. V této souvislosti by mělo být nejprve uvedeno, že stávající podíl těchto dvou skupin na trhu je po porovnání malý, neboť údajný „duopol“ by zaujímal podíl na trhu o poměrně umírněné velikosti 30 %. To by mělo být srovnáno s podílem dvou dotčených zemí na trhu, který dosahuje 52,7 %, zatímco dovoz z jiných třetích zemí představuje podíl na trhu o velikosti 8,4 %. Další výrobci v Unii rovněž zaujímají podíl na trhu o velikosti 7,5 %. |
| --- | --- |

(162)

Zúčastněné strany tvrdí, že v případě zavedení antidumpingových opatření se na trhu Unie může vytvořit duopol, který by byl ovládán dvěma hlavními žadateli, tj. společností ATUSA a GF. V této souvislosti by mělo být nejprve uvedeno, že stávající podíl těchto dvou skupin na trhu je po porovnání malý, neboť údajný „duopol“ by zaujímal podíl na trhu o poměrně umírněné velikosti 30 %. To by mělo být srovnáno s podílem dvou dotčených zemí na trhu, který dosahuje 52,7 %, zatímco dovoz z jiných třetích zemí představuje podíl na trhu o velikosti 8,4 %. Další výrobci v Unii rovněž zaujímají podíl na trhu o velikosti 7,5 %.

| (163) | Účelem antidumpingového cla dále není zakázat veškerý dovoz, ale obnovit rovné podmínky. Je třeba uvést, že předcházející opatření, která platila v období 2000 až 2005, dovoz nezastavila. ČLR naopak vyvážela v letech 2002, 2003 a 2004 vyšší množství než před uložením opatření, kterým bylo antidumpingové clo ve výši 49,4 %. Skutečnost, že na trhu Unie působí značné množství aktérů, kromě toho svědčí o tom, že riziko duopolu zabraňujícího hospodářské soutěži, jenž by ovládl trh Unie, je velmi nízké. |
| --- | --- |

(163)

Účelem antidumpingového cla dále není zakázat veškerý dovoz, ale obnovit rovné podmínky. Je třeba uvést, že předcházející opatření, která platila v období 2000 až 2005, dovoz nezastavila. ČLR naopak vyvážela v letech 2002, 2003 a 2004 vyšší množství než před uložením opatření, kterým bylo antidumpingové clo ve výši 49,4 %. Skutečnost, že na trhu Unie působí značné množství aktérů, kromě toho svědčí o tom, že riziko duopolu zabraňujícího hospodářské soutěži, jenž by ovládl trh Unie, je velmi nízké.

6.   Závěr ohledně zájmu Unie

| (164) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejících z ČLR a Thajska. |
| --- | --- |

(164)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejících z ČLR a Thajska.

H.   PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

1.   Úroveň pro odstranění újmy

| (165) | S ohledem na závěry týkající se dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem ze dvou dotčených zemí. |
| --- | --- |

(165)

S ohledem na závěry týkající se dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem ze dvou dotčených zemí.

| (166) | Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobcům v Unii. |
| --- | --- |

(166)

Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobcům v Unii.

| (167) | Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobcům v Unii umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohli v tomto odvětví výrobci tohoto druhu výrobku přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku v Unii za běžných podmínek hospodářské soutěže, tzn. bez dumpingového dovozu. |
| --- | --- |

(167)

Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobcům v Unii umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohli v tomto odvětví výrobci tohoto druhu výrobku přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku v Unii za běžných podmínek hospodářské soutěže, tzn. bez dumpingového dovozu.

| (168) | V předcházejícím šetření, které se týkalo totožného výrobku, byl tento přiměřený zisk stanoven na úrovni 7 % (9). Vzhledem k tomu, že výrobci v Unii zařazení do vzorku tento zisk na počátku posuzovaného období mohli dosáhnout, nic nenasvědčuje tomu, že by toto ziskové rozpětí nebylo již přiměřené. |
| --- | --- |

(168)

V předcházejícím šetření, které se týkalo totožného výrobku, byl tento přiměřený zisk stanoven na úrovni 7 % (9). Vzhledem k tomu, že výrobci v Unii zařazení do vzorku tento zisk na počátku posuzovaného období mohli dosáhnout, nic nenasvědčuje tomu, že by toto ziskové rozpětí nebylo již přiměřené.

| (169) | Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobcům v Unii. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí ve výši 7 % k výrobním nákladům. |
| --- | --- |

(169)

Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobcům v Unii. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí ve výši 7 % k výrobním nákladům.

| (170) | Nezbytné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozní ceny s váženým průměrem ceny nepůsobící újmu obdobného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie. Všechny rozdíly vyplývající z tohoto srovnání byly pak vyjádřeny jako procento vážené průměrné dovozní CIF hodnoty. |
| --- | --- |

(170)

Nezbytné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozní ceny s váženým průměrem ceny nepůsobící újmu obdobného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie. Všechny rozdíly vyplývající z tohoto srovnání byly pak vyjádřeny jako procento vážené průměrné dovozní CIF hodnoty.

2.   Prozatímní opatření

| (171) | Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření z dovozu pocházejícího z ČLR a Thajska, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. |
| --- | --- |

(171)

Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření z dovozu pocházejícího z ČLR a Thajska, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.

| (172) | Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce od spolupracujících vyvážejících výrobců z Číny a Thajska bylo clo pro ostatní společnosti v obou zemích stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď v rámci příslušné země zařazeny do vzorku nebo během šetření spolupracovaly. Clo pro všechny ostatní společnosti bude použito na společnosti, které v rámci šetření nespolupracovaly. |
| --- | --- |

(172)

Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce od spolupracujících vyvážejících výrobců z Číny a Thajska bylo clo pro ostatní společnosti v obou zemích stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď v rámci příslušné země zařazeny do vzorku nebo během šetření spolupracovaly. Clo pro všechny ostatní společnosti bude použito na společnosti, které v rámci šetření nespolupracovaly.

| (173) | Pro spolupracující čínské společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze, je prozatímní sazba cla stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku. |
| --- | --- |

(173)

Pro spolupracující čínské společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze, je prozatímní sazba cla stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.

| (174) | Navrhují se proto tyto sazby prozatímního antidumpingového cla:

  Čínská lidová republika









  Společnost | Dumpingové rozpětí | Rozpětí újmy | Celní sazba |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. | 67,8 % | 136,5 % | 67,8 % |
| Jinan Meide Casting Co., Ltd. | 39,3 % | 122,4 % | 39,3 % |
| Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. | 32,1 % | 128,4 % | 32,1 % |
| Ostatní spolupracující společnosti | 42,3 % | 124,7 % | 42,3 % |
| Všechny ostatní společnosti | | | 67,8 % |

(174)

Navrhují se proto tyto sazby prozatímního antidumpingového cla:

Čínská lidová republika

Společnost

Dumpingové rozpětí

Rozpětí újmy

Celní sazba

Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.

67,8 %

136,5 %

67,8 %

Jinan Meide Casting Co., Ltd.

39,3 %

122,4 %

39,3 %

Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.

32,1 %

128,4 %

32,1 %

Ostatní spolupracující společnosti

42,3 %

124,7 %

42,3 %

Všechny ostatní společnosti

67,8 %

Thajsko

| Společnost | Dumpingové rozpětí | Rozpětí újmy | Celní sazba |
| --- | --- | --- | --- |
| BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd | 15,9 % | 86,2 % | 15,9 % |
| Siam Fittings Co., Ltd | 50,7 % | 39,7 % | 39,7 % |
| Všechny ostatní společnosti | | | 39,7 % |

Společnost

Dumpingové rozpětí

Rozpětí újmy

Celní sazba

BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd

15,9 %

86,2 %

15,9 %

Siam Fittings Co., Ltd

50,7 %

39,7 %

39,7 %

Všechny ostatní společnosti

39,7 %

| (175) | Výše uvedená antidumpingová opatření se prozatímně stanoví ve formě valorických cel. |
| --- | --- |

(175)

Výše uvedená antidumpingová opatření se prozatímně stanoví ve formě valorických cel.

| (176) | Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a Thajska vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovezené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název není konkrétně uveden v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenými subjekty, nemohou tyto sazby využívat a podléhají celní sazbě uplatňované na „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(176)

Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a Thajska vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovezené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název není konkrétně uveden v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenými subjekty, nemohou tyto sazby využívat a podléhají celní sazbě uplatňované na „všechny ostatní společnosti“.

| (177) | S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (10) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby. |
| --- | --- |

(177)

S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (10) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.

| (178) | Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se výše cla stanovená pro všechny ostatní společnosti vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří během období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(178)

Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se výše cla stanovená pro všechny ostatní společnosti vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří během období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.

| (179) | Pokud však v případě Thajska posledně jmenované společnosti splní požadavky stanovené v čl. 11 odst. 4 druhém pododstavci základního nařízení, mohou podle uvedeného článku předložit žádost o přezkum, aby byla jejich situace posouzena individuálně. |
| --- | --- |

(179)

Pokud však v případě Thajska posledně jmenované společnosti splní požadavky stanovené v čl. 11 odst. 4 druhém pododstavci základního nařízení, mohou podle uvedeného článku předložit žádost o přezkum, aby byla jejich situace posouzena individuálně.

I.   ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ

| (180) | V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, ve které mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v nařízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Dále je třeba uvést, že závěry o uložení cla učiněné pro účely tohoto nařízení jsou prozatímní a mohou být přezkoumány za účelem uložení jakéhokoliv konečného cla, |
| --- | --- |

(180)

V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, ve které mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v nařízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Dále je třeba uvést, že závěry o uložení cla učiněné pro účely tohoto nařízení jsou prozatímní a mohou být přezkoumány za účelem uložení jakéhokoliv konečného cla,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, v současnosti kódu KN ex 7309 19 10 (kód TARIC 7307191010), pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska.

2.   Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi činí:

| Země | Společnost | Celní sazba | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Čínská lidová republika | Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County | 67,8 % | B335 |
| | Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan | 39,3 % | B336 |
| | Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Qingdao | 32,1 % | B337 |
| | Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County | 42,3 % | B338 |
| | Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. – Xizhaotong Town | 42,3 % | B339 |
| | Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City | 42,3 % | B340 |
| | China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County | 42,3 % | B341 |
| | Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. – Yutian County | 42,3 % | B342 |
| | Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei | 42,3 % | B343 |
| | Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County | 42,3 % | B344 |
| | Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. – Tangshan | 42,3 % | B345 |
| | Taigu Tongde Casting Co., Ltd. – Nanyang Village, Taigu | 42,3 % | B346 |
| | Všechny ostatní společnosti | 67,8 % | B999 |
| Thajsko | BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn | 15,9 % | B347 |
| | Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn | 39,7 % | B348 |
| | Všechny ostatní společnosti | 39,7 % | B 999 |

Země

Společnost

Celní sazba

Doplňkový kód TARIC

Čínská lidová republika

Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County

67,8 %

B335

Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan

39,3 %

B336

Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Qingdao

32,1 %

B337

Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County

42,3 %

B338

Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. – Xizhaotong Town

42,3 %

B339

Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City

42,3 %

B340

China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County

42,3 %

B341

Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. – Yutian County

42,3 %

B342

Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei

42,3 %

B343

Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County

42,3 %

B344

Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. – Tangshan

42,3 %

B345

Taigu Tongde Casting Co., Ltd. – Nanyang Village, Taigu

42,3 %

B346

Všechny ostatní společnosti

67,8 %

B999

Thajsko

BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn

15,9 %

B347

Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn

39,7 %

B348

Všechny ostatní společnosti

39,7 %

B 999

3.   Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.

4.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se zúčastněné strany mohou vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 14. listopadu 2012.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Úř. věst. C 44, 16.2.2012, s. 33.

2

(3)  Úř. věst. L 208, 18.8.2000, s. 8, 14. bod odůvodnění, písm. f).

3

(4)  Úř. věst. C 137, 6.5.2011, s. 1.

4

(5)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 3. března 1998, 98/175/ES, Úř. věst.: L 63 ze dne 4.3.1998, s. 32, 2. bod odůvodnění.

5

(6)  V důsledku rozšíření EU se opatření proti České republice přestala uplatňovat dne 1. května 2004.

6

(7)  Úř. věst. L 55, 29.2.2000, s. 3 (prozatímní), Úř. věst. L 208, 18.8.2000, s. 8 (konečná).

7

(8)  Úř. věst. L 55, 29.2.2000, s. 3, 146. bod odůvodnění.

8

(9)  Úř. věst. L 55, 29.2.2000, s. 3, 188. bod odůvodnění.

9

(10)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgie.

10

---

| 15.11.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 318/28 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 318/28

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1072/2012

ze dne 14. listopadu 2012

o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Zahájení

| (1) | Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) Komise dne 16. února 2012 informovala o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“, „Čína“ nebo „ČLR“) do Unie. |
| --- | --- |

(1)

Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) Komise dne 16. února 2012 informovala o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“, „Čína“ nebo „ČLR“) do Unie.

| (2) | Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který byl dne 3. ledna 2012 podán jménem výrobců v EU (dále jen „žadatelé“) představujících více než 30 % celkové výroby keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení. |
| --- | --- |

(2)

Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který byl dne 3. ledna 2012 podán jménem výrobců v EU (dále jen „žadatelé“) představujících více než 30 % celkové výroby keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.

2.   Strany dotčené řízením

| (3) | O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Komise vyrozuměla rovněž výrobce v Ruské federaci, která byla v oznámení o zahájení řízení navržena jako možná srovnatelná země. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(3)

O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Komise vyrozuměla rovněž výrobce v Ruské federaci, která byla v oznámení o zahájení řízení navržena jako možná srovnatelná země. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

| (4) | Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců a dovozců, kteří nejsou ve spojení, byli v oznámení o zahájení řízení vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011. Tyto informace Komisi umožňují v souladu s článkem 17 základního nařízení rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vzorky vybrat. |
| --- | --- |

(4)

Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců a dovozců, kteří nejsou ve spojení, byli v oznámení o zahájení řízení vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011. Tyto informace Komisi umožňují v souladu s článkem 17 základního nařízení rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vzorky vybrat.

| (5) | Vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii, kterých se týká toto řízení, bylo v oznámení o zahájení řízení oznámeno, že Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala předběžně vzorek výrobců v Unii za účelem stanovení újmy. Při předběžném výběru byly použity informace, které měla Komise k dispozici ve fázi zahájení řízení a které se zakládaly na objemu prodeje, velikosti, zeměpisné poloze v Unii a segmentu výrobků dotyčných výrobců. Vzorek zahrnoval šest výrobců v Unii, kteří pokrývají všechny hlavní typy výrobku a kteří se nacházejí v pěti členských státech, přičemž dva výrobci patřili k malým a středním podnikům. Na tento předběžný vzorek připadalo více než 15 % odhadované celkové výroby v Unii. Jeden z výrobců zařazených do předběžného vzorku si však nepřál být součástí vzorku a několik zúčastněných stran uvedlo, že byl opomenut členský stát s velkými objemy výroby, který by měl být zařazen do reprezentativního vzorku. Vzhledem k těmto skutečnostem Komise předběžný vzorek změnila a výsledný konečný vzorek zahrnoval sedm výrobců v Unii, kteří pokrývají všechny hlavní typy výrobku a kteří se nacházejí v šesti členských státech, z toho dva výrobci byli malými a středními podniky. Tento vzorek představoval více než 20 % odhadované celkové výroby v Unii. |
| --- | --- |

(5)

Vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii, kterých se týká toto řízení, bylo v oznámení o zahájení řízení oznámeno, že Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala předběžně vzorek výrobců v Unii za účelem stanovení újmy. Při předběžném výběru byly použity informace, které měla Komise k dispozici ve fázi zahájení řízení a které se zakládaly na objemu prodeje, velikosti, zeměpisné poloze v Unii a segmentu výrobků dotyčných výrobců. Vzorek zahrnoval šest výrobců v Unii, kteří pokrývají všechny hlavní typy výrobku a kteří se nacházejí v pěti členských státech, přičemž dva výrobci patřili k malým a středním podnikům. Na tento předběžný vzorek připadalo více než 15 % odhadované celkové výroby v Unii. Jeden z výrobců zařazených do předběžného vzorku si však nepřál být součástí vzorku a několik zúčastněných stran uvedlo, že byl opomenut členský stát s velkými objemy výroby, který by měl být zařazen do reprezentativního vzorku. Vzhledem k těmto skutečnostem Komise předběžný vzorek změnila a výsledný konečný vzorek zahrnoval sedm výrobců v Unii, kteří pokrývají všechny hlavní typy výrobku a kteří se nacházejí v šesti členských státech, z toho dva výrobci byli malými a středními podniky. Tento vzorek představoval více než 20 % odhadované celkové výroby v Unii.

| (6) | Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo přibližně 400 vyvážejících výrobců v ČLR nebo jejich skupin, na něž připadá přes 60 % celkového vývozu. Na základě obdržených informací vybrala Komise předběžně vzorek pěti vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie a vyzvala všechny vyvážející výrobce, kteří byli Komisi známi, aby se k navrhovanému vzorku vyjádřili. Dva vyvážející výrobci, kteří byli zařazeni do předběžného vzorku, poté své informace pro výběr vzorku opravili, takže jejich objem vývozu nepostačoval pro zařazení do vzorku. Komise posléze vybrala konečný vzorek s aktualizovanými pěti největšími společnostmi, pokud jde o objem vývozu. Na společnosti zařazené do vzorku připadá téměř 20 % vývozu všech spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie. |
| --- | --- |

(6)

Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo přibližně 400 vyvážejících výrobců v ČLR nebo jejich skupin, na něž připadá přes 60 % celkového vývozu. Na základě obdržených informací vybrala Komise předběžně vzorek pěti vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie a vyzvala všechny vyvážející výrobce, kteří byli Komisi známi, aby se k navrhovanému vzorku vyjádřili. Dva vyvážející výrobci, kteří byli zařazeni do předběžného vzorku, poté své informace pro výběr vzorku opravili, takže jejich objem vývozu nepostačoval pro zařazení do vzorku. Komise posléze vybrala konečný vzorek s aktualizovanými pěti největšími společnostmi, pokud jde o objem vývozu. Na společnosti zařazené do vzorku připadá téměř 20 % vývozu všech spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie.

| (7) | Do konečného vzorku byly zařazeny tyto společnosti nebo jejich skupiny:






  a) | Hunan Hualian China Industry Co., Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení, |
| --- | --- | --- |

(7)

Do konečného vzorku byly zařazeny tyto společnosti nebo jejich skupiny:

a)

Hunan Hualian China Industry Co., Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení,

| b) | Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení, |
| --- | --- |

b)

Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení,

| c) | CHL International Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení, |
| --- | --- |

c)

CHL International Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení,

| d) | Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited a společnosti, které jsou s ní ve spojení („Niceton“), a |
| --- | --- |

d)

Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited a společnosti, které jsou s ní ve spojení („Niceton“), a

| e) | Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

e)

Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.

| (8) | Jedna společnost výběr společností zařazených do vzorku zpochybnila a uvedla, že měla být zahrnuta do vzorku. Tato společnost tvrdila, že její zařazení nepovede k nepřiměřenému počtu společností zařazených do vzorku, ani nezpůsobí průtahy při šetření, zejména vzhledem k tomu, že tato společnost je poměrně malým vývozcem. Společnost dále uvedla, že je v zahraničním vlastnictví a že v případě, že nebude do vzorku zařazena, nebude tento reprezentativní. |
| --- | --- |

(8)

Jedna společnost výběr společností zařazených do vzorku zpochybnila a uvedla, že měla být zahrnuta do vzorku. Tato společnost tvrdila, že její zařazení nepovede k nepřiměřenému počtu společností zařazených do vzorku, ani nezpůsobí průtahy při šetření, zejména vzhledem k tomu, že tato společnost je poměrně malým vývozcem. Společnost dále uvedla, že je v zahraničním vlastnictví a že v případě, že nebude do vzorku zařazena, nebude tento reprezentativní.

| (9) | Komise připomíná, že se v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení výběr společností zařazených do vzorku uskutečnil na základě největších objemů s přihlédnutím k počtu výrobců, jenž mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vzhledem ke skutečnosti, že společnost je poměrně malým vývozcem, nemělo by její zařazení do vzorku žádný přínos pro jeho reprezentativnost, pokud jde o vyvážený objem. Podotýká se rovněž, že se společnost přihlásila velmi pozdě – čtyři měsíce poté, co byli všichni vyvážející výrobci informováni o výběru konečného vzorku, a rovněž po provedení inspekcí na místě v prostorách vybraných společností. Žádost o zařazení do vzorku byla proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(9)

Komise připomíná, že se v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení výběr společností zařazených do vzorku uskutečnil na základě největších objemů s přihlédnutím k počtu výrobců, jenž mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vzhledem ke skutečnosti, že společnost je poměrně malým vývozcem, nemělo by její zařazení do vzorku žádný přínos pro jeho reprezentativnost, pokud jde o vyvážený objem. Podotýká se rovněž, že se společnost přihlásila velmi pozdě – čtyři měsíce poté, co byli všichni vyvážející výrobci informováni o výběru konečného vzorku, a rovněž po provedení inspekcí na místě v prostorách vybraných společností. Žádost o zařazení do vzorku byla proto zamítnuta.

| (10) | Ve lhůtě pro zaslání odpovědí pro výběr vzorku odpovědělo a spolupráci při řízení nabídlo více než šedesát dovozců, kteří nejsou ve spojení. Z těchto společností bylo pět zařazeno do vzorku. Těchto pět dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo vybráno na základě objemu a hodnoty dovozu a dalšího prodeje v Unii, zeměpisné polohy, obchodního modelu a segmentu výrobků. Společnosti zařazené do vzorku odpovídaly největším reprezentativním objemům a nejvyšší hodnotě dovozu a dalšího prodeje v Unii, jež mohly být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumány. Podle údajů nahlášených ve fázi výběru vzorku na ně připadalo přibližně 6 % dovozu dotčeného výrobku během období šetření. |
| --- | --- |

(10)

Ve lhůtě pro zaslání odpovědí pro výběr vzorku odpovědělo a spolupráci při řízení nabídlo více než šedesát dovozců, kteří nejsou ve spojení. Z těchto společností bylo pět zařazeno do vzorku. Těchto pět dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo vybráno na základě objemu a hodnoty dovozu a dalšího prodeje v Unii, zeměpisné polohy, obchodního modelu a segmentu výrobků. Společnosti zařazené do vzorku odpovídaly největším reprezentativním objemům a nejvyšší hodnotě dovozu a dalšího prodeje v Unii, jež mohly být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumány. Podle údajů nahlášených ve fázi výběru vzorku na ně připadalo přibližně 6 % dovozu dotčeného výrobku během období šetření.

| (11) | Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, a čínským orgánům. |
| --- | --- |

(11)

Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, a čínským orgánům.

| (12) | O zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení, nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují, požádalo jedenáct čínských vyvážejících výrobců nebo jejich skupin. Do vzorku byli zařazeni tři z těchto žadatelů, zatímco zbylých osm nikoli. Jeden z těchto vyvážejících výrobců, který nebyl zařazen do vzorku, svou žádost o zacházení jako v tržním hospodářství následně stáhl, přičemž ponechal žádost o individuální zacházení. Zbývající dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku a čtyři další společnosti, které nebyly do vzorku zařazeny, požádali pouze o individuální zacházení. |
| --- | --- |

(12)

O zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení, nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují, požádalo jedenáct čínských vyvážejících výrobců nebo jejich skupin. Do vzorku byli zařazeni tři z těchto žadatelů, zatímco zbylých osm nikoli. Jeden z těchto vyvážejících výrobců, který nebyl zařazen do vzorku, svou žádost o zacházení jako v tržním hospodářství následně stáhl, přičemž ponechal žádost o individuální zacházení. Zbývající dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku a čtyři další společnosti, které nebyly do vzorku zařazeny, požádali pouze o individuální zacházení.

| (13) | Komise zaslala dotazníky pěti vyvážejícím výrobcům v ČLR zařazeným do vzorku a téměř 300 dalším vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to požádali. Dotazníky byly mimoto zaslány sedmi výrobcům v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, pěti dovozcům zařazeným do vzorku, čtyřem sdružením maloobchodníků a distributorů a rovněž jednotlivým maloobchodníkům a distributorům, kteří o to požádali. Dotazníky byly zaslány taktéž vyvážejícím výrobcům v Indii, Turecku, Brazílii, Thajsku a Rusku, které byly zvažovány jako možné vhodné srovnatelné země. |
| --- | --- |

(13)

Komise zaslala dotazníky pěti vyvážejícím výrobcům v ČLR zařazeným do vzorku a téměř 300 dalším vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to požádali. Dotazníky byly mimoto zaslány sedmi výrobcům v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, pěti dovozcům zařazeným do vzorku, čtyřem sdružením maloobchodníků a distributorů a rovněž jednotlivým maloobchodníkům a distributorům, kteří o to požádali. Dotazníky byly zaslány taktéž vyvážejícím výrobcům v Indii, Turecku, Brazílii, Thajsku a Rusku, které byly zvažovány jako možné vhodné srovnatelné země.

| (14) | Odpověď zaslalo třináct vyvážejících výrobců v ČLR nebo jejich skupin a tři výrobci z možných srovnatelných zemí (Brazílie, Thajsko a Rusko). Odpovědi na dotazník zaslalo rovněž sedm výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, a pět dovozců zařazených do vzorku. Odpověď na dotazník zaslal i jeden maloobchodník, jeden distributor a dvě sdružení maloobchodníků a distributorů. |
| --- | --- |

(14)

Odpověď zaslalo třináct vyvážejících výrobců v ČLR nebo jejich skupin a tři výrobci z možných srovnatelných zemí (Brazílie, Thajsko a Rusko). Odpovědi na dotazník zaslalo rovněž sedm výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, a pět dovozců zařazených do vzorku. Odpověď na dotazník zaslal i jeden maloobchodník, jeden distributor a dvě sdružení maloobchodníků a distributorů.

| (15) | Komise mimoto obdržela podání od více než 20 dovozců, kteří nejsou ve spojení s žádným vyvážejícím výrobcem, několika maloobchodníků, poskytovatele marketingových programů a čínské obchodní komory pro dovoz a vývoz lehkých průmyslových výrobků a umělecko-řemeslných výrobků (dále jen „CCCLA“). |
| --- | --- |

(15)

Komise mimoto obdržela podání od více než 20 dovozců, kteří nejsou ve spojení s žádným vyvážejícím výrobcem, několika maloobchodníků, poskytovatele marketingových programů a čínské obchodní komory pro dovoz a vývoz lehkých průmyslových výrobků a umělecko-řemeslných výrobků (dále jen „CCCLA“).

| (16) | Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností: |
| --- | --- |

(16)

Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:

a)   Výrobci v Unii

| (17) | Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách sedmi výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku. |
| --- | --- |

(17)

Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách sedmi výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.

| (18) | Výrobci v Unii zařazeni do vzorku a rovněž ostatní spolupracující výrobci v Unii na základě ustanovení článku 19 základního nařízení požádali, aby byly údaje o jejich totožnosti považovány za důvěrné. Tvrdili, že by zveřejnění jejich totožnosti mohlo vést k riziku značných nepříznivých dopadů. |
| --- | --- |

(18)

Výrobci v Unii zařazeni do vzorku a rovněž ostatní spolupracující výrobci v Unii na základě ustanovení článku 19 základního nařízení požádali, aby byly údaje o jejich totožnosti považovány za důvěrné. Tvrdili, že by zveřejnění jejich totožnosti mohlo vést k riziku značných nepříznivých dopadů.

| (19) | Někteří žádající výrobci v Unii zásobují odběratele v Unii, kteří pořizují výrobky rovněž z Číny, takže mají z tohoto dovozu přímý prospěch. Žadatelé proto měli za to, že se nacházejí v citlivém postavení, jelikož někteří jejich zákazníci by nemuseli s podáním podnětu týkajícího se údajného dumpingu působícího újmu či s jeho podporou souhlasit. Z tohoto důvodu se domnívali, že hrozí odvetná opatření ze strany některých jejich zákazníků. Někteří žádající výrobci v Unii mimoto vyváželi rovněž do Číny. Tyto společnosti usuzovaly, že by podání podnětu týkajícího se údajného dumpingu působícího újmu nebo jeho podpora mohly představovat hrozbu pro jejich obchodování v Číně. Žádosti bylo vyhověno, jelikož se považovala za dostatečně odůvodněnou. |
| --- | --- |

(19)

Někteří žádající výrobci v Unii zásobují odběratele v Unii, kteří pořizují výrobky rovněž z Číny, takže mají z tohoto dovozu přímý prospěch. Žadatelé proto měli za to, že se nacházejí v citlivém postavení, jelikož někteří jejich zákazníci by nemuseli s podáním podnětu týkajícího se údajného dumpingu působícího újmu či s jeho podporou souhlasit. Z tohoto důvodu se domnívali, že hrozí odvetná opatření ze strany některých jejich zákazníků. Někteří žádající výrobci v Unii mimoto vyváželi rovněž do Číny. Tyto společnosti usuzovaly, že by podání podnětu týkajícího se údajného dumpingu působícího újmu nebo jeho podpora mohly představovat hrozbu pro jejich obchodování v Číně. Žádosti bylo vyhověno, jelikož se považovala za dostatečně odůvodněnou.

| (20) | Zástupci některých vyvážejících výrobců, CCCLA a někteří dovozci, kteří nejsou ve spojení, uvedli, že nemohli náležitě uplatnit své právo na obhajobu, jelikož nebyla zveřejněna totožnost žadatelů a subjektů, které podnět podpořily. Tvrdili, že za těchto okolností se strany nemohly vyjádřit k situaci, podstatné újmě, tomu, zda mohli být výrobci vyloučeni z výrobního odvětví Unie podle čl. 4 odst. 1 písm. a) základního nařízení, a/nebo reprezentativnosti vzorku. Podotýká se však, že Komise zajistila, aby bylo možné tyto otázky ověřit a zabývat se jimi ve spisech, do nichž mohly zúčastněné strany nahlížet, jako je korespondence se zúčastněnými stranami, prostřednictvím připomínek k situaci a výběru vzorku a vyžádáním si náležitě zdokumentovaných podání ostatních stran. Žádost byla proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(20)

Zástupci některých vyvážejících výrobců, CCCLA a někteří dovozci, kteří nejsou ve spojení, uvedli, že nemohli náležitě uplatnit své právo na obhajobu, jelikož nebyla zveřejněna totožnost žadatelů a subjektů, které podnět podpořily. Tvrdili, že za těchto okolností se strany nemohly vyjádřit k situaci, podstatné újmě, tomu, zda mohli být výrobci vyloučeni z výrobního odvětví Unie podle čl. 4 odst. 1 písm. a) základního nařízení, a/nebo reprezentativnosti vzorku. Podotýká se však, že Komise zajistila, aby bylo možné tyto otázky ověřit a zabývat se jimi ve spisech, do nichž mohly zúčastněné strany nahlížet, jako je korespondence se zúčastněnými stranami, prostřednictvím připomínek k situaci a výběru vzorku a vyžádáním si náležitě zdokumentovaných podání ostatních stran. Žádost byla proto zamítnuta.

b)   Vyvážející výrobci v ČLR

| — | Hunan Hualian China Industry Co, Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd a Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd (dále jen „Hunan Hualian“) |
| --- | --- |

—

Hunan Hualian China Industry Co, Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd a Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd (dále jen „Hunan Hualian“)

| — | Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd a Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd (dále jen „Guangxi Sanhuan“) |
| --- | --- |

—

Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd a Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd (dále jen „Guangxi Sanhuan“)

| — | CHL International Ltd a CHL Porcelain Industries Ltd (dále jen „CHL“) |
| --- | --- |

—

CHL International Ltd a CHL Porcelain Industries Ltd (dále jen „CHL“)

| — | Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited a obchodník, který je ve spojení s těmito společnostmi a který má sídlo v Hongkongu, Niceton International Limited (dále jen „Niceton“) |
| --- | --- |

—

Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited a obchodník, který je ve spojení s těmito společnostmi a který má sídlo v Hongkongu, Niceton International Limited (dále jen „Niceton“)

| — | Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd

| — | Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd

| — | Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd

| — | Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd

| — | Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd

| — | Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd a Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd (dále jen „Grand Collection“) |
| --- | --- |

—

Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd a Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd (dále jen „Grand Collection“)

| — | Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd

| — | Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited |
| --- | --- |

—

Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited

c)   Dovozci v Unii

| — | Symbol srl, Treviso, Itálie |
| --- | --- |

—

Symbol srl, Treviso, Itálie

| — | Metro AG, Düsseldorf, Německo |
| --- | --- |

—

Metro AG, Düsseldorf, Německo

| — | Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Německo |
| --- | --- |

—

Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Německo

| — | Joseph Maeser GmbH, Dornbirn, Rakousko |
| --- | --- |

—

Joseph Maeser GmbH, Dornbirn, Rakousko

| — | IKEA Supply AG, Pratteln, Švýcarsko |
| --- | --- |

—

IKEA Supply AG, Pratteln, Švýcarsko

d)   Vyvážející výrobce ve srovnatelné zemi

| (21) | Spolupracující brazilský výrobce požádal, aby byly údaje o jeho totožnosti považovány za důvěrné, jelikož by jejich zveřejnění mohlo mít značné nepříznivé dopady na jeho podnikání. Žádost se považovala za odůvodněnou, a bylo jí tudíž vyhověno. |
| --- | --- |

(21)

Spolupracující brazilský výrobce požádal, aby byly údaje o jeho totožnosti považovány za důvěrné, jelikož by jejich zveřejnění mohlo mít značné nepříznivé dopady na jeho podnikání. Žádost se považovala za odůvodněnou, a bylo jí tudíž vyhověno.

3.   Období šetření

| (22) | Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(22)

Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

| (23) | Žadatelé uvedli, že by se období pro posouzení újmy mělo o rok prodloužit a mělo by začínat v roce 2007, zatímco CCCLA tvrdila, že by se mělo o rok zkrátit a začínat až v roce 2009. První žádosti nebylo vyhověno, jelikož nic ve spisu nedokládalo, že by posuzované období v délce pěti let lépe zohledňovalo trendy, jak uváděli žadatelé. Co se týká druhé žádosti, CCCLA odkázala obecně na judikaturu WTO, podle níž nemohou členové WTO zvolit základ, který vede k pouhému srovnání koncových stavů, a může-li změna základního roku snadno zvrátit zjištění týkající se újmy, může být pro člena WTO problematické zjistit existenci podstatné újmy. Šetřením však bylo prokázáno, že by zkrácení posuzovaného období v tomto případě vedlo k zbytečně krátkému období analýzy, jež by navíc vzhledem k dopadům hospodářské krize na některé ukazatele mohlo poskytnout zkreslenou představu o trendech významných pro posouzení újmy. Obě žádosti byly proto předběžně zamítnuty. |
| --- | --- |

(23)

Žadatelé uvedli, že by se období pro posouzení újmy mělo o rok prodloužit a mělo by začínat v roce 2007, zatímco CCCLA tvrdila, že by se mělo o rok zkrátit a začínat až v roce 2009. První žádosti nebylo vyhověno, jelikož nic ve spisu nedokládalo, že by posuzované období v délce pěti let lépe zohledňovalo trendy, jak uváděli žadatelé. Co se týká druhé žádosti, CCCLA odkázala obecně na judikaturu WTO, podle níž nemohou členové WTO zvolit základ, který vede k pouhému srovnání koncových stavů, a může-li změna základního roku snadno zvrátit zjištění týkající se újmy, může být pro člena WTO problematické zjistit existenci podstatné újmy. Šetřením však bylo prokázáno, že by zkrácení posuzovaného období v tomto případě vedlo k zbytečně krátkému období analýzy, jež by navíc vzhledem k dopadům hospodářské krize na některé ukazatele mohlo poskytnout zkreslenou představu o trendech významných pro posouzení újmy. Obě žádosti byly proto předběžně zamítnuty.

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

1.   Dotčený výrobek

| (24) | Dotčeným výrobkem je keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“). Může být vyrobeno z porcelánu, běžné keramiky, kameniny, póroviny či jemné keramiky nebo z jiných materiálů. K hlavním surovinám patří nerosty jako kaolín, živec a křemen a složení použitých surovin určuje typ konečného keramického výrobku. |
| --- | --- |

(24)

Dotčeným výrobkem je keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“). Může být vyrobeno z porcelánu, běžné keramiky, kameniny, póroviny či jemné keramiky nebo z jiných materiálů. K hlavním surovinám patří nerosty jako kaolín, živec a křemen a složení použitých surovin určuje typ konečného keramického výrobku.

| (25) | Keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní se prodává ve velké řadě forem, jež se v průběhu času vyvíjejí. Používá se na řadě míst, například v domácnostech, hotelech, restauracích nebo pečovatelských zařízeních. |
| --- | --- |

(25)

Keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní se prodává ve velké řadě forem, jež se v průběhu času vyvíjejí. Používá se na řadě míst, například v domácnostech, hotelech, restauracích nebo pečovatelských zařízeních.

1.1.   Žádosti o vyloučení

| (26) | Během šetření bylo předloženo a analyzováno několik žádostí o vyloučení konkrétních výrobků z definice výrobku. Analýza těchto žádostí je shrnuta níže. |
| --- | --- |

(26)

Během šetření bylo předloženo a analyzováno několik žádostí o vyloučení konkrétních výrobků z definice výrobku. Analýza těchto žádostí je shrnuta níže.

1.1.1.   (Jemný) kostní porcelán

| (27) | Ve svých podáních CCCLA uvedla, že by z definice výrobku v rámci tohoto šetření měl být vyloučen (jemný) kostní porcelán. Tento (jemný) kostní porcelán se údajně zásadně liší od ostatních druhů stolního a kuchyňského nádobí a náčiní vzhledem k rozdílům ve fyzických vlastnostech, výrobních procesech, konečném užití a vnímání spotřebitelů. Tento porcelán je vyroben z kostní moučky z kostí skotu a nápadná je jeho vysoká bělost a průsvitnost. Má velmi vysokou mechanickou pevnost a odolnost proti oštěpům, je mnohem tenčí a jeho výroba je důmyslnější a nákladnější, než je tomu obvykle u výrobců v Unii. Tento (jemný) kostní porcelán vyrábí jen několik málo výrobců v Unii. |
| --- | --- |

(27)

Ve svých podáních CCCLA uvedla, že by z definice výrobku v rámci tohoto šetření měl být vyloučen (jemný) kostní porcelán. Tento (jemný) kostní porcelán se údajně zásadně liší od ostatních druhů stolního a kuchyňského nádobí a náčiní vzhledem k rozdílům ve fyzických vlastnostech, výrobních procesech, konečném užití a vnímání spotřebitelů. Tento porcelán je vyroben z kostní moučky z kostí skotu a nápadná je jeho vysoká bělost a průsvitnost. Má velmi vysokou mechanickou pevnost a odolnost proti oštěpům, je mnohem tenčí a jeho výroba je důmyslnější a nákladnější, než je tomu obvykle u výrobců v Unii. Tento (jemný) kostní porcelán vyrábí jen několik málo výrobců v Unii.

| (28) | Co se týká těchto tvrzení, při šetření bylo za prvé zjištěno, že neexistuje obecně uznávaná definice kostního porcelánu. Jedná se pouze o jednu z forem měkkého porcelánu, přičemž velký podíl surovin je stejný jako u ostatních keramických výrobků. Ve svých podáních si CCCLA sama protiřečí, pokud jde o kombinaci a podíl jednotlivých složek. Za druhé, při šetření nebylo možno potvrdit, že (jemný) kostní porcelán vyžaduje mnohem důmyslnější výrobní proces. Za třetí, použití (jemného) kostního porcelánu jako stolního nádobí je v Číně i v Unii totožné. Rovněž pevnost a odolnost nejsou specifické pro (jemný) kostní porcelán. Obzvláště pevné a odolné je například i keramické stolní nádobí a náčiní pro restaurace nebo služby společného stravování. V neposlední řadě vyrábí (jemný) kostní porcelán řada výrobců v Unii a tento porcelán soutěží s dovozem (jemného) kostního porcelánu pocházejícího z Číny. Žádosti o vyloučení (jemného) kostního porcelánu z definice výrobku, který je předmětem tohoto šetření, se proto předběžně zamítají. |
| --- | --- |

(28)

Co se týká těchto tvrzení, při šetření bylo za prvé zjištěno, že neexistuje obecně uznávaná definice kostního porcelánu. Jedná se pouze o jednu z forem měkkého porcelánu, přičemž velký podíl surovin je stejný jako u ostatních keramických výrobků. Ve svých podáních si CCCLA sama protiřečí, pokud jde o kombinaci a podíl jednotlivých složek. Za druhé, při šetření nebylo možno potvrdit, že (jemný) kostní porcelán vyžaduje mnohem důmyslnější výrobní proces. Za třetí, použití (jemného) kostního porcelánu jako stolního nádobí je v Číně i v Unii totožné. Rovněž pevnost a odolnost nejsou specifické pro (jemný) kostní porcelán. Obzvláště pevné a odolné je například i keramické stolní nádobí a náčiní pro restaurace nebo služby společného stravování. V neposlední řadě vyrábí (jemný) kostní porcelán řada výrobců v Unii a tento porcelán soutěží s dovozem (jemného) kostního porcelánu pocházejícího z Číny. Žádosti o vyloučení (jemného) kostního porcelánu z definice výrobku, který je předmětem tohoto šetření, se proto předběžně zamítají.

1.1.2.   Keramické (kuchyňské) nože

| (29) | Dva vyvážející výrobci, CCCLA a různí dovozci tvrdili, že by z definice výrobku měly být vyloučeny keramické (kuchyňské) nože. Tato žádost se zakládá na tvrzení, že vzhledem k jejich specifickým vlastnostem nelze tyto nože a ostatní typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní považovat za jediný výrobek. Keramické (kuchyňské) nože mají obvykle keramickou čepel vyrobenou z oxidu zirkoničitého, který se u „běžného“ stolního nádobí a náčiní, jako jsou šálky a talíře, nepoužívá. Míra zaměnitelnosti s hlavními kategoriemi výrobku, jehož se týká toto šetření, je velmi omezená. |
| --- | --- |

(29)

Dva vyvážející výrobci, CCCLA a různí dovozci tvrdili, že by z definice výrobku měly být vyloučeny keramické (kuchyňské) nože. Tato žádost se zakládá na tvrzení, že vzhledem k jejich specifickým vlastnostem nelze tyto nože a ostatní typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní považovat za jediný výrobek. Keramické (kuchyňské) nože mají obvykle keramickou čepel vyrobenou z oxidu zirkoničitého, který se u „běžného“ stolního nádobí a náčiní, jako jsou šálky a talíře, nepoužívá. Míra zaměnitelnosti s hlavními kategoriemi výrobku, jehož se týká toto šetření, je velmi omezená.

| (30) | Šetřením bylo zjištěno, že keramické (kuchyňské) nože mají stejné fyzické vlastnosti (tvar a pevnost), průmyslový design a konečné užití (krájení) jako kovové (kuchyňské) nože. Liší se proto od ostatních výrobků, jichž se řízení týká, jelikož těmi jsou vzhledem k zvláštnímu designu a fyzickým vlastnostem především výrobky určené k uchovávání potravin. |
| --- | --- |

(30)

Šetřením bylo zjištěno, že keramické (kuchyňské) nože mají stejné fyzické vlastnosti (tvar a pevnost), průmyslový design a konečné užití (krájení) jako kovové (kuchyňské) nože. Liší se proto od ostatních výrobků, jichž se řízení týká, jelikož těmi jsou vzhledem k zvláštnímu designu a fyzickým vlastnostem především výrobky určené k uchovávání potravin.

| (31) | Dále se uvádělo, že v Unii neexistuje technologie pro výrobu těchto keramických (kuchyňských) nožů, takže další šetření týkající se keramických (kuchyňských) nožů by porušilo právo Unie a WTO. Žadatelé potvrdili, že pokud jim je známo, v Unii takováto výroba neexistuje. |
| --- | --- |

(31)

Dále se uvádělo, že v Unii neexistuje technologie pro výrobu těchto keramických (kuchyňských) nožů, takže další šetření týkající se keramických (kuchyňských) nožů by porušilo právo Unie a WTO. Žadatelé potvrdili, že pokud jim je známo, v Unii takováto výroba neexistuje.

| (32) | Bylo rovněž uvedeno, že se keramické (kuchyňské) nože prodávají pouze u výhradních prodejců, přičemž se liší rovněž distribuční kanály (distributoři kuchyňského náčiní) a reprezentativní sdružení (sdružení nožířů). Při šetření však nebylo možno potvrdit, že se tyto záležitosti rovnají odlišnému vnímání spotřebitelů v porovnání s ostatními typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní. |
| --- | --- |

(32)

Bylo rovněž uvedeno, že se keramické (kuchyňské) nože prodávají pouze u výhradních prodejců, přičemž se liší rovněž distribuční kanály (distributoři kuchyňského náčiní) a reprezentativní sdružení (sdružení nožířů). Při šetření však nebylo možno potvrdit, že se tyto záležitosti rovnají odlišnému vnímání spotřebitelů v porovnání s ostatními typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní.

| (33) | Dále se uvádělo, že opatření týkající se keramických nožů neobnoví spravedlivé podmínky na trhu pro stolní nádobí a náčiní, nýbrž spíše poškodí konečné spotřebitele (uživatele keramických (kuchyňských) nožů). Některé strany tvrdily, že jelikož se keramické (kuchyňské) nože v Unii nevyrábějí, není možné, aby byla v tomto ohledu výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma. Komise podřídila analýzu těchto tvrzení závěru ohledně toho, zda se má za to, že keramické (kuchyňské) nože a ostatní typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní tvoří jediný výrobek. |
| --- | --- |

(33)

Dále se uvádělo, že opatření týkající se keramických nožů neobnoví spravedlivé podmínky na trhu pro stolní nádobí a náčiní, nýbrž spíše poškodí konečné spotřebitele (uživatele keramických (kuchyňských) nožů). Některé strany tvrdily, že jelikož se keramické (kuchyňské) nože v Unii nevyrábějí, není možné, aby byla v tomto ohledu výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma. Komise podřídila analýzu těchto tvrzení závěru ohledně toho, zda se má za to, že keramické (kuchyňské) nože a ostatní typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní tvoří jediný výrobek.

| (34) | Na základě úvah uvedených v (30) bodě odůvodnění dospělo šetření k předběžnému závěru, že se keramické (kuchyňské) nože zásadně liší od ostatních druhů keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní kvůli rozdílům ve fyzických vlastnostech, výrobních procesech a konečném užití. Žádosti o jejich vyloučení z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně vyhovuje. |
| --- | --- |

(34)

Na základě úvah uvedených v (30) bodě odůvodnění dospělo šetření k předběžnému závěru, že se keramické (kuchyňské) nože zásadně liší od ostatních druhů keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní kvůli rozdílům ve fyzických vlastnostech, výrobních procesech a konečném užití. Žádosti o jejich vyloučení z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně vyhovuje.

1.1.3.   Výrobky čínského/orientálního vzhledu

| (35) | Dva dovozci uvedli, že by z definice výrobku mělo být vyloučeno stolní a kuchyňské nádobí a náčiní čínského/orientálního vzhledu. Hlavním uváděným důvodem bylo to, že se tento druh výrobků v Unii nevyrábí, že v Unii byla poptávka po tomto zboží vždy uspokojována dovozem a že dovoz tohoto typu nemá negativní dopad na podíl výrobního odvětví Unie na trhu. |
| --- | --- |

(35)

Dva dovozci uvedli, že by z definice výrobku mělo být vyloučeno stolní a kuchyňské nádobí a náčiní čínského/orientálního vzhledu. Hlavním uváděným důvodem bylo to, že se tento druh výrobků v Unii nevyrábí, že v Unii byla poptávka po tomto zboží vždy uspokojována dovozem a že dovoz tohoto typu nemá negativní dopad na podíl výrobního odvětví Unie na trhu.

| (36) | Šetřením bylo zjištěno, že neexistuje obecně uznávaná a objektivní definice této kategorie ani zvláštní znaky pro její identifikaci. Tento druh výrobku mohou mimoto vyrábět i výrobci v Unii. Stolní a kuchyňské nádobí a náčiní čínského/orientálního vzhledu navíc nemá jedinečné nebo odlišné konečné užití. V neposlední řadě šetření ukázalo, že se v mnoha asijských restauracích používá stolní nádobí a náčiní západního stylu a že dotyčné výrobky lze snadno zaměnit. Žádosti o vyloučení výrobků čínského/orientálního vzhledu z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítají. |
| --- | --- |

(36)

Šetřením bylo zjištěno, že neexistuje obecně uznávaná a objektivní definice této kategorie ani zvláštní znaky pro její identifikaci. Tento druh výrobku mohou mimoto vyrábět i výrobci v Unii. Stolní a kuchyňské nádobí a náčiní čínského/orientálního vzhledu navíc nemá jedinečné nebo odlišné konečné užití. V neposlední řadě šetření ukázalo, že se v mnoha asijských restauracích používá stolní nádobí a náčiní západního stylu a že dotyčné výrobky lze snadno zaměnit. Žádosti o vyloučení výrobků čínského/orientálního vzhledu z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítají.

1.1.4.   Odolný porcelán

| (37) | Na jedné straně se uvádělo, že by z definice výrobku měl být vyloučen odolný porcelán vzhledem ke svým jedinečným fyzickým vlastnostem a výrobnímu procesu. Suroviny pro výrobu odolného porcelánu, který má vyšší odolnost a pevnost, zahrnují 6–10 % hliníkového prášku, přičemž proces přípravy surovin (kaolinu) je jedinečný. Odolný porcelán vyžaduje zručné pracovníky a v porovnání s tradičním stolním nádobím a náčiním má vyšší jakost a cenu. V Unii mimoto neexistují žádní výrobci tohoto porcelánu. |
| --- | --- |

(37)

Na jedné straně se uvádělo, že by z definice výrobku měl být vyloučen odolný porcelán vzhledem ke svým jedinečným fyzickým vlastnostem a výrobnímu procesu. Suroviny pro výrobu odolného porcelánu, který má vyšší odolnost a pevnost, zahrnují 6–10 % hliníkového prášku, přičemž proces přípravy surovin (kaolinu) je jedinečný. Odolný porcelán vyžaduje zručné pracovníky a v porovnání s tradičním stolním nádobím a náčiním má vyšší jakost a cenu. V Unii mimoto neexistují žádní výrobci tohoto porcelánu.

| (38) | Na druhou stranu jeden dovozce uvedl, že odolné stolní nádobí a náčiní, které se používá obvykle v hotelech, tvoří značný podíl celkové čínské výroby keramiky, takže jeho nezahrnutí by vedlo k zavádějícím výsledkům při šetření. |
| --- | --- |

(38)

Na druhou stranu jeden dovozce uvedl, že odolné stolní nádobí a náčiní, které se používá obvykle v hotelech, tvoří značný podíl celkové čínské výroby keramiky, takže jeho nezahrnutí by vedlo k zavádějícím výsledkům při šetření.

| (39) | Šetřením bylo zjištěno, že neexistuje obecně uznávaná a objektivní definice odolného porcelánu ani nesporné znaky pro jeho identifikaci. Tento typ stolního nádobí a náčiní mohou mimoto vyrábět i výrobci v Unii a výrobky zhotovené v Unii a čínské výrobky spolu přímo soutěží. Odolný porcelán navíc nemá jedinečné nebo odlišné konečné užití. Žádosti o vyloučení odolného porcelánu z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítají. |
| --- | --- |

(39)

Šetřením bylo zjištěno, že neexistuje obecně uznávaná a objektivní definice odolného porcelánu ani nesporné znaky pro jeho identifikaci. Tento typ stolního nádobí a náčiní mohou mimoto vyrábět i výrobci v Unii a výrobky zhotovené v Unii a čínské výrobky spolu přímo soutěží. Odolný porcelán navíc nemá jedinečné nebo odlišné konečné užití. Žádosti o vyloučení odolného porcelánu z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítají.

1.1.5.   Ručně vyráběný porcelán

| (40) | Švédské sdružení zastupující příslušné švédské dovozce poskytlo informace podporující vyloučení ručně vyráběného porcelánu z definice výrobku, který je předmětem tohoto šetření. Dovolávalo se dlouhé historie této rukodělné výroby v Číně, cenové dostupnosti těchto výrobků a rozdílného vnímání spotřebitelů, pokud jde o ručně vyráběný čínský porcelán a zboží vyráběné sériově v Unii. |
| --- | --- |

(40)

Švédské sdružení zastupující příslušné švédské dovozce poskytlo informace podporující vyloučení ručně vyráběného porcelánu z definice výrobku, který je předmětem tohoto šetření. Dovolávalo se dlouhé historie této rukodělné výroby v Číně, cenové dostupnosti těchto výrobků a rozdílného vnímání spotřebitelů, pokud jde o ručně vyráběný čínský porcelán a zboží vyráběné sériově v Unii.

| (41) | Při šetření však bylo prokázáno, že na straně jedné neexistuje obecně uznávaná/objektivní definice této kategorie a že na straně druhé zhotovuje ručně vyráběný porcelán řada výrobců v Unii. Šetření neprokázalo zásadně odlišné fyzické vlastnosti oproti ostatním druhům keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní ani odlišné vnímání spotřebitelů v porovnání s ručně vyráběným porcelánem pocházejícím z Unie. Žádost o vyloučení ručně vyráběného porcelánu z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítá. |
| --- | --- |

(41)

Při šetření však bylo prokázáno, že na straně jedné neexistuje obecně uznávaná/objektivní definice této kategorie a že na straně druhé zhotovuje ručně vyráběný porcelán řada výrobců v Unii. Šetření neprokázalo zásadně odlišné fyzické vlastnosti oproti ostatním druhům keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní ani odlišné vnímání spotřebitelů v porovnání s ručně vyráběným porcelánem pocházejícím z Unie. Žádost o vyloučení ručně vyráběného porcelánu z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítá.

1.1.6.   Ručně malované stolní nádobí a náčiní

| (42) | Různí dovozci požádali o vyloučení ručně malovaného stolního nádobí a náčiní z definice výrobku v rámci tohoto šetření. Předložené argumenty se týkaly skutečnosti, že ručně malované stolní nádobí a náčiní je určeno určitému druhu zákazníků, že se může používat pro jiné účely než tradiční stolní nádobí a náčiní (např. jako dekorace), že se v Unii nevyrábí v komerčním množství, že přímo nesoutěží ani není zaměnitelné s ostatním kuchyňským/stolním nádobím a náčiním, rozdílného vnímání ze strany spotřebitelů, jeho luxusní povahy a větší křehkosti spolu se zvláštním výrobním procesem, který je náročnější na práci a vyžaduje vysoce kvalifikované pracovníky. |
| --- | --- |

(42)

Různí dovozci požádali o vyloučení ručně malovaného stolního nádobí a náčiní z definice výrobku v rámci tohoto šetření. Předložené argumenty se týkaly skutečnosti, že ručně malované stolní nádobí a náčiní je určeno určitému druhu zákazníků, že se může používat pro jiné účely než tradiční stolní nádobí a náčiní (např. jako dekorace), že se v Unii nevyrábí v komerčním množství, že přímo nesoutěží ani není zaměnitelné s ostatním kuchyňským/stolním nádobím a náčiním, rozdílného vnímání ze strany spotřebitelů, jeho luxusní povahy a větší křehkosti spolu se zvláštním výrobním procesem, který je náročnější na práci a vyžaduje vysoce kvalifikované pracovníky.

| (43) | Šetření prokázalo, že až do fáze ručního malování je výrobek naprosto totožný se stolním nádobím a náčiním, které není ručně malované. Šetření rovněž ukázalo, že skutečnost, že výrobní proces vyžaduje více ruční práce, neznamená, že se jedná o jiný výrobek; pro většinu konečných uživatelů je ve skutečnosti obtížné (pokud vůbec možné) rozpoznat ručně malovaný porcelán od porcelánu, který není ručně malovaný. Šetřením bylo dále prokázáno, že ručně malované stolní nádobí a náčiní má obvykle stejné konečné užití jako ostatní typy keramického stolního nádobí a náčiní a že není nutně křehčí. Bylo rovněž zjištěno, že ručně malovaný porcelán vyrábí řada výrobců v Unii a že výrobky zhotovené v Unii a dovážené výrobky spolu přímo soutěží. Žádosti o vyloučení ručně malovaného stolního nádobí a náčiní z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítají. |
| --- | --- |

(43)

Šetření prokázalo, že až do fáze ručního malování je výrobek naprosto totožný se stolním nádobím a náčiním, které není ručně malované. Šetření rovněž ukázalo, že skutečnost, že výrobní proces vyžaduje více ruční práce, neznamená, že se jedná o jiný výrobek; pro většinu konečných uživatelů je ve skutečnosti obtížné (pokud vůbec možné) rozpoznat ručně malovaný porcelán od porcelánu, který není ručně malovaný. Šetřením bylo dále prokázáno, že ručně malované stolní nádobí a náčiní má obvykle stejné konečné užití jako ostatní typy keramického stolního nádobí a náčiní a že není nutně křehčí. Bylo rovněž zjištěno, že ručně malovaný porcelán vyrábí řada výrobců v Unii a že výrobky zhotovené v Unii a dovážené výrobky spolu přímo soutěží. Žádosti o vyloučení ručně malovaného stolního nádobí a náčiní z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítají.

1.1.7.   Stolní nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou

| (44) | Jeden dovozce požádal o vyloučení stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou z definice výrobku v rámci tohoto šetření. Předložené argumenty se týkaly skutečnosti, že stolní nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou znamená jiný výrobní proces, jiné užití (pro jídlo a nápoje, zatímco výrobky s malbou na glazuře k tomu obvykle nejde použít) a jinou jakost a fyzické vlastnosti, a to pokud jde o bezpečnost potravin a 100 % vhodnost pro myčky a mikrovlnné trouby. Tato strana rovněž uvedla, že v Unii není žádný výrobce schopen a ochoten vyrábět komerční objemy stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou, a předpokládala, že v případě vyloučení stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou z definice výrobku, který je předmětem tohoto šetření, neexistuje riziko obcházení. Tato strana taktéž tvrdila, že spotřebitel vnímá tyto výrobky jinak, jelikož se nepovažují za součást značky, ale považují se spíše za sběratelský předmět/stylový výrobek a neprodávají se v úplných sadách. |
| --- | --- |

(44)

Jeden dovozce požádal o vyloučení stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou z definice výrobku v rámci tohoto šetření. Předložené argumenty se týkaly skutečnosti, že stolní nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou znamená jiný výrobní proces, jiné užití (pro jídlo a nápoje, zatímco výrobky s malbou na glazuře k tomu obvykle nejde použít) a jinou jakost a fyzické vlastnosti, a to pokud jde o bezpečnost potravin a 100 % vhodnost pro myčky a mikrovlnné trouby. Tato strana rovněž uvedla, že v Unii není žádný výrobce schopen a ochoten vyrábět komerční objemy stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou, a předpokládala, že v případě vyloučení stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou z definice výrobku, který je předmětem tohoto šetření, neexistuje riziko obcházení. Tato strana taktéž tvrdila, že spotřebitel vnímá tyto výrobky jinak, jelikož se nepovažují za součást značky, ale považují se spíše za sběratelský předmět/stylový výrobek a neprodávají se v úplných sadách.

| (45) | Šetření však prokázalo, že na straně jedné neexistuje obecně uznávaná/objektivní definice této kategorie a že na straně druhé ji může vyrábět řada výrobců v Unii. Mimoto bylo zaznamenáno, že výrobky zhotovené v Unii a dovážené výrobky spolu přímo soutěží. Při šetření bylo zjištěno, že výrobek je fyzicky naprosto totožný se stolním nádobím a náčiním, které není ručně malované, a že průměrný spotřebitel nerozlišuje mezi stolním nádobím a náčiním s ruční malbou pod glazurou a ostatními typy zdobeného stolního nádobí a náčiní. Šetření rovněž ukázalo, že skutečnost, že výrobní proces vyžaduje kvalifikovanější pracovníky, neznamená, že se jedná o jiný výrobek, a že stolní nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou má v zásadě stejné konečné užití jako ostatní typy keramického stolního nádobí a náčiní. Žádosti o vyloučení stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítají. |
| --- | --- |

(45)

Šetření však prokázalo, že na straně jedné neexistuje obecně uznávaná/objektivní definice této kategorie a že na straně druhé ji může vyrábět řada výrobců v Unii. Mimoto bylo zaznamenáno, že výrobky zhotovené v Unii a dovážené výrobky spolu přímo soutěží. Při šetření bylo zjištěno, že výrobek je fyzicky naprosto totožný se stolním nádobím a náčiním, které není ručně malované, a že průměrný spotřebitel nerozlišuje mezi stolním nádobím a náčiním s ruční malbou pod glazurou a ostatními typy zdobeného stolního nádobí a náčiní. Šetření rovněž ukázalo, že skutečnost, že výrobní proces vyžaduje kvalifikovanější pracovníky, neznamená, že se jedná o jiný výrobek, a že stolní nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou má v zásadě stejné konečné užití jako ostatní typy keramického stolního nádobí a náčiní. Žádosti o vyloučení stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítají.

1.1.8.   Stolní nádobí a náčiní, které se v EU nevyrábí

| (46) | V podání některých dovozců se uvádělo, že by šetření mělo být omezeno na trhy, které v současnosti zásobují žádající výrobci v Unii. V opačném případě by cla poškodila určité „specializované“ dovozce, aniž by tito mohli pořizovat výrobky od výrobců v Unii. Rovněž se uvádělo, že výrobci v Unii se značkami nevyrábějí pro ostatní společnosti a že výrobci v Unii nezajišťují malé objednávky ani nepracují s licími formami, jak vyžadují některé tvary. Výrobci v Unii nejsou rovněž pružní a nenabízejí výrobky určené jako dárek. |
| --- | --- |

(46)

V podání některých dovozců se uvádělo, že by šetření mělo být omezeno na trhy, které v současnosti zásobují žádající výrobci v Unii. V opačném případě by cla poškodila určité „specializované“ dovozce, aniž by tito mohli pořizovat výrobky od výrobců v Unii. Rovněž se uvádělo, že výrobci v Unii se značkami nevyrábějí pro ostatní společnosti a že výrobci v Unii nezajišťují malé objednávky ani nepracují s licími formami, jak vyžadují některé tvary. Výrobci v Unii nejsou rovněž pružní a nenabízejí výrobky určené jako dárek.

| (47) | Tato žádost se předběžně zamítá, jelikož je příliš obecná a není přesně vymezená a neexistuje objektivní základ pro toto vyloučení. Výrobci v Unii mají mimoto širokou škálu výrobků a pravidelně nabízejí nové výrobky, takže se kolekce a sortiment výrobků neustále mění. Typy výrobků a jakosti vyráběné výrobním odvětvím Unie se pravidelně nacházejí rovněž u vývozců. Šetření mimoto prokázalo, že v Unii existují výrobci, kteří vyrábějí zboží se značkami jiných stran. Bylo rovněž zjištěno, že výrobky zhotovené v Unii a výrobky dovážené z Číny spolu přímo soutěží, jsou snadno zaměnitelné a mají stejné konečné užití, obdobné výrobní procesy a vnímání ze strany spotřebitelů. Otázkou pružnosti se zabývá oddíl o zájmu Unie. |
| --- | --- |

(47)

Tato žádost se předběžně zamítá, jelikož je příliš obecná a není přesně vymezená a neexistuje objektivní základ pro toto vyloučení. Výrobci v Unii mají mimoto širokou škálu výrobků a pravidelně nabízejí nové výrobky, takže se kolekce a sortiment výrobků neustále mění. Typy výrobků a jakosti vyráběné výrobním odvětvím Unie se pravidelně nacházejí rovněž u vývozců. Šetření mimoto prokázalo, že v Unii existují výrobci, kteří vyrábějí zboží se značkami jiných stran. Bylo rovněž zjištěno, že výrobky zhotovené v Unii a výrobky dovážené z Číny spolu přímo soutěží, jsou snadno zaměnitelné a mají stejné konečné užití, obdobné výrobní procesy a vnímání ze strany spotřebitelů. Otázkou pružnosti se zabývá oddíl o zájmu Unie.

1.1.9.   Kameninové výrobky

| (48) | Jeden dovozce s výrobou v Číně požádal, aby byl z definice výrobku vyloučen dovoz kameninových výrobků, sestávající převážně z kuchyňského nádobí a náčiní. Podle této strany existuje v Unii pouze okrajová výroba kameninových výrobků a je velmi pravděpodobné, že žadatelé zahrnuli kameninové výrobky s cílem zamezit obcházení opatření. Dovozce rovněž tvrdil, že ceny účtované za dovážené výrobky jsou mnohem vyšší než ceny jakéhokoli jiného výrobce v Unii a že tento dovoz nezpůsobuje stlačování cen ani újmu. |
| --- | --- |

(48)

Jeden dovozce s výrobou v Číně požádal, aby byl z definice výrobku vyloučen dovoz kameninových výrobků, sestávající převážně z kuchyňského nádobí a náčiní. Podle této strany existuje v Unii pouze okrajová výroba kameninových výrobků a je velmi pravděpodobné, že žadatelé zahrnuli kameninové výrobky s cílem zamezit obcházení opatření. Dovozce rovněž tvrdil, že ceny účtované za dovážené výrobky jsou mnohem vyšší než ceny jakéhokoli jiného výrobce v Unii a že tento dovoz nezpůsobuje stlačování cen ani újmu.

| (49) | Šetření však ukázalo, že výroba kameninových výrobků v Unii je značná. Dospělo rovněž k závěru, že kameninové výrobky zhotovené v Unii a kameninové výrobky dovážené z Číny spolu přímo soutěží, lze je snadno zaměnit a mají stejné konečné užití, obdobné výrobní procesy a vnímání spotřebitelů a fyzické vlastnosti. Tvrzeními týkajícími se cen se zabývá (240). bod odůvodnění. Žádost o vyloučení kameninových výrobků z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítá. |
| --- | --- |

(49)

Šetření však ukázalo, že výroba kameninových výrobků v Unii je značná. Dospělo rovněž k závěru, že kameninové výrobky zhotovené v Unii a kameninové výrobky dovážené z Číny spolu přímo soutěží, lze je snadno zaměnit a mají stejné konečné užití, obdobné výrobní procesy a vnímání spotřebitelů a fyzické vlastnosti. Tvrzeními týkajícími se cen se zabývá (240). bod odůvodnění. Žádost o vyloučení kameninových výrobků z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítá.

| (50) | Strana alternativně tvrdila, že by z definice výrobku v rámci tohoto šetření měly být vyloučeny glazované a/nebo smaltované kameninové výrobky či jiné než bílé a/nebo tříděné glazované a/nebo smaltované kameninové výrobky. V této fázi řízení však nebylo možné dospět v tomto ohledu k žádnému závěru. |
| --- | --- |

(50)

Strana alternativně tvrdila, že by z definice výrobku v rámci tohoto šetření měly být vyloučeny glazované a/nebo smaltované kameninové výrobky či jiné než bílé a/nebo tříděné glazované a/nebo smaltované kameninové výrobky. V této fázi řízení však nebylo možné dospět v tomto ohledu k žádnému závěru.

1.1.10.   Ostatní tvrzení

| (51) | Jeden dovozce tvrdil, že definice výrobku, který je předmětem tohoto šetření, je příliš široká, než aby umožňovala smysluplné srovnání jednotlivých typů výrobku. Podobný názor vyslovil dovozce s výrobními zájmy v Číně. V tomto ohledu odkazovaly některé strany rovněž na čistě dekorativní předměty. |
| --- | --- |

(51)

Jeden dovozce tvrdil, že definice výrobku, který je předmětem tohoto šetření, je příliš široká, než aby umožňovala smysluplné srovnání jednotlivých typů výrobku. Podobný názor vyslovil dovozce s výrobními zájmy v Číně. V tomto ohledu odkazovaly některé strany rovněž na čistě dekorativní předměty.

| (52) | V této souvislosti se podotýká, že příslušná kritéria, která se používají k určení, zda lze výrobek, který je předmětem šetření, považovat za jediný výrobek, tj. jeho základní fyzické a technické vlastnosti, jsou podrobně objasněna níže. Čistě dekorativní předměty tudíž nejsou zahrnuty. Ačkoli různé typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní skutečně mohou mít určité odlišné specifické vlastnosti, šetření prokázalo, že s výjimkou keramických nožů jsou jejich základní vlastnosti totožné. Skutečnost, že dotčený výrobek lze vyrábět s určitými odchylkami ve výrobním procesu, nepředstavuje sama o sobě kritérium, které by mohlo vést k zjištění, že se jedná o dva či více odlišných výrobků. Šetřením bylo rovněž zjištěno, že se různé typy dotčeného výrobku prodávají obvykle prostřednictvím stejných prodejních kanálů. Ačkoli se některé specializované obchody mohou zaměřovat na určité konkrétní typy, velká část distributorů (maloobchodníci, obchodní domy, supermarkety) prodává různé typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, aby svým zákazníkům nabídla široký sortiment. Tvrzení, že definice výrobku v rámci tohoto šetření je příliš široká, se proto předběžně zamítají. |
| --- | --- |

(52)

V této souvislosti se podotýká, že příslušná kritéria, která se používají k určení, zda lze výrobek, který je předmětem šetření, považovat za jediný výrobek, tj. jeho základní fyzické a technické vlastnosti, jsou podrobně objasněna níže. Čistě dekorativní předměty tudíž nejsou zahrnuty. Ačkoli různé typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní skutečně mohou mít určité odlišné specifické vlastnosti, šetření prokázalo, že s výjimkou keramických nožů jsou jejich základní vlastnosti totožné. Skutečnost, že dotčený výrobek lze vyrábět s určitými odchylkami ve výrobním procesu, nepředstavuje sama o sobě kritérium, které by mohlo vést k zjištění, že se jedná o dva či více odlišných výrobků. Šetřením bylo rovněž zjištěno, že se různé typy dotčeného výrobku prodávají obvykle prostřednictvím stejných prodejních kanálů. Ačkoli se některé specializované obchody mohou zaměřovat na určité konkrétní typy, velká část distributorů (maloobchodníci, obchodní domy, supermarkety) prodává různé typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, aby svým zákazníkům nabídla široký sortiment. Tvrzení, že definice výrobku v rámci tohoto šetření je příliš široká, se proto předběžně zamítají.

| (53) | Jedna strana tvrdila, že by z definice výrobku měly být vyloučeny některé keramické mlýnky na koření. Při šetření však nebylo možno dospět k závěru ohledně jejich zvláštností, takže toto tvrzení bylo předběžně zamítnuto. |
| --- | --- |

(53)

Jedna strana tvrdila, že by z definice výrobku měly být vyloučeny některé keramické mlýnky na koření. Při šetření však nebylo možno dospět k závěru ohledně jejich zvláštností, takže toto tvrzení bylo předběžně zamítnuto.

1.2.   Závěr ohledně dotčeného výrobku

| (54) | Šetření prokázalo, že všechny typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní mají navzdory rozdílům z hlediska charakteristiky a stylu stejné základní fyzické a technické vlastnosti, tj. jedná se o keramické zboží, které je určeno především pro styk s potravinami, používá se v zásadě pro stejné účely a lze je považovat za různé typy téhož výrobku. |
| --- | --- |

(54)

Šetření prokázalo, že všechny typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní mají navzdory rozdílům z hlediska charakteristiky a stylu stejné základní fyzické a technické vlastnosti, tj. jedná se o keramické zboží, které je určeno především pro styk s potravinami, používá se v zásadě pro stejné účely a lze je považovat za různé typy téhož výrobku.

| (55) | Kromě skutečnosti, že mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti, všechny tyto různé styly a typy spolu přímo soutěží a jsou do značné míry zaměnitelné. To jednoznačně dokládá skutečnost, že mezi nimi neexistují jasné dělicí čáry, tj. mezi jednotlivými typy výrobku dochází k značnému překrývání a hospodářské soutěži a běžní kupující často nerozlišují například mezi porcelánem a ostatním zbožím. |
| --- | --- |

(55)

Kromě skutečnosti, že mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti, všechny tyto různé styly a typy spolu přímo soutěží a jsou do značné míry zaměnitelné. To jednoznačně dokládá skutečnost, že mezi nimi neexistují jasné dělicí čáry, tj. mezi jednotlivými typy výrobku dochází k značnému překrývání a hospodářské soutěži a běžní kupující často nerozlišují například mezi porcelánem a ostatním zbožím.

| (56) | Jak však bylo objasněno v (29).–(34). bodě odůvodnění, považovalo se za vhodné zúžit definici výrobku oproti základu použitému při zahájení toto šetření, a to vyloučením keramických nožů. Dotčený výrobek je proto předběžně definován jako keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní kromě keramických nožů pocházející z Čínské lidové republiky, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90. |
| --- | --- |

(56)

Jak však bylo objasněno v (29).–(34). bodě odůvodnění, považovalo se za vhodné zúžit definici výrobku oproti základu použitému při zahájení toto šetření, a to vyloučením keramických nožů. Dotčený výrobek je proto předběžně definován jako keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní kromě keramických nožů pocházející z Čínské lidové republiky, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90.

| (57) | Pro účely tohoto řízení se proto v souladu s obvyklou praxí v Unii má za to, že by se všechny výše popsané typy výrobku s výjimkou keramických nožů měly považovat za jediný výrobek. |
| --- | --- |

(57)

Pro účely tohoto řízení se proto v souladu s obvyklou praxí v Unii má za to, že by se všechny výše popsané typy výrobku s výjimkou keramických nožů měly považovat za jediný výrobek.

2.   Obdobný výrobek

| (58) | Šetření prokázalo, že keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné a prodávané výrobním odvětvím Unie v Unii, keramické stolní nádobí a náčiní vyráběné a prodávané na domácím trhu ČLR a keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní dovážené do Unie z ČLR a rovněž nádobí a náčiní vyráběné a prodávané v Brazílii, která se považuje za srovnatelnou zemi, má stejné základní fyzické a chemické vlastnosti a stejné základní konečné užití. |
| --- | --- |

(58)

Šetření prokázalo, že keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné a prodávané výrobním odvětvím Unie v Unii, keramické stolní nádobí a náčiní vyráběné a prodávané na domácím trhu ČLR a keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní dovážené do Unie z ČLR a rovněž nádobí a náčiní vyráběné a prodávané v Brazílii, která se považuje za srovnatelnou zemi, má stejné základní fyzické a chemické vlastnosti a stejné základní konečné užití.

2.1.   Tvrzení

| (59) | V průběhu šetření určité zúčastněné strany tvrdily, že se keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné výrobním odvětvím Unie a prodávané na trhu Unie nepodobá dotčenému výrobku. Tyto strany uváděly, že to dokládají zejména rozdíly mezi výrobky z hlediska vlastností, kvality, vnímání spotřebitelů, prodejních kanálů a segmentace. Dále se uvádělo, že spotřebitelé v Unii obvykle vnímají dotčený výrobek jako levnější produkt a že tyto výrobky nemají žádné výhody značkového zboží. |
| --- | --- |

(59)

V průběhu šetření určité zúčastněné strany tvrdily, že se keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné výrobním odvětvím Unie a prodávané na trhu Unie nepodobá dotčenému výrobku. Tyto strany uváděly, že to dokládají zejména rozdíly mezi výrobky z hlediska vlastností, kvality, vnímání spotřebitelů, prodejních kanálů a segmentace. Dále se uvádělo, že spotřebitelé v Unii obvykle vnímají dotčený výrobek jako levnější produkt a že tyto výrobky nemají žádné výhody značkového zboží.

| (60) | Při šetření byla odhalena protichůdná tvrzení dovozců v tomto ohledu. Zatímco někteří z nich tvrdili, že dotčený výrobek je obvykle nižší kvality a v porovnání s výrobky zhotovenými v Unii je v jiné cenové kategorii, jiní dovozci uváděli, že značkové keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyrobené v dotčené zemi se z Číny dováží za vyšší ceny. |
| --- | --- |

(60)

Při šetření byla odhalena protichůdná tvrzení dovozců v tomto ohledu. Zatímco někteří z nich tvrdili, že dotčený výrobek je obvykle nižší kvality a v porovnání s výrobky zhotovenými v Unii je v jiné cenové kategorii, jiní dovozci uváděli, že značkové keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyrobené v dotčené zemi se z Číny dováží za vyšší ceny.

| (61) | Jeden dovozce nezařazený do vzorku na straně jedné uvedl, že němečtí výrobci kladou obzvláštní důraz na profil kvality „vyrobeno v Německu“. Tato strana uvedla, že kvalita plochého stolního nádobí dodávaného určitými německými značkami je kvůli výrobní metodě podstatně vyšší, zatímco jiní dovozci tvrdili, že zboží pořizují v Číně kvůli dobré jakosti, možnosti odlévání a kvalifikovaným pracovníkům. Šetření potvrdilo, že se v Unii vyrábí keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní nízké i vysoké kvality a že se prodává prostřednictvím stejných distribučních kanálů jako dotčený výrobek, tj. prostřednictvím nezávislých maloobchodníků, nespecializovaných supermarketů, obchodních domů atd. Tyto výrobky proto soutěží na stejném trhu. |
| --- | --- |

(61)

Jeden dovozce nezařazený do vzorku na straně jedné uvedl, že němečtí výrobci kladou obzvláštní důraz na profil kvality „vyrobeno v Německu“. Tato strana uvedla, že kvalita plochého stolního nádobí dodávaného určitými německými značkami je kvůli výrobní metodě podstatně vyšší, zatímco jiní dovozci tvrdili, že zboží pořizují v Číně kvůli dobré jakosti, možnosti odlévání a kvalifikovaným pracovníkům. Šetření potvrdilo, že se v Unii vyrábí keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní nízké i vysoké kvality a že se prodává prostřednictvím stejných distribučních kanálů jako dotčený výrobek, tj. prostřednictvím nezávislých maloobchodníků, nespecializovaných supermarketů, obchodních domů atd. Tyto výrobky proto soutěží na stejném trhu.

| (62) | Na keramickém stolním a kuchyňském nádobí a náčiní není nutně uvedena země původu. Proto je pro spotřebitele často velmi obtížné rozlišit keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyrobené v dotčené zemi a výrobky zhotovené v Unii. |
| --- | --- |

(62)

Na keramickém stolním a kuchyňském nádobí a náčiní není nutně uvedena země původu. Proto je pro spotřebitele často velmi obtížné rozlišit keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyrobené v dotčené zemi a výrobky zhotovené v Unii.

2.2.   Závěr

| (63) | Z těchto důvodů se vyvozuje závěr, že i přes případné menší rozdíly má keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné v dotčené zemi a vyvážené z této země, keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné a prodávané v Brazílii a keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné a prodávané v Unii stejné základní fyzické vlastnosti a konečné užití, a považuje se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(63)

Z těchto důvodů se vyvozuje závěr, že i přes případné menší rozdíly má keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné v dotčené zemi a vyvážené z této země, keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné a prodávané v Brazílii a keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné a prodávané v Unii stejné základní fyzické vlastnosti a konečné užití, a považuje se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

C.   DUMPING

1.   Zacházení jako v tržním hospodářství

| (64) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:






  — | obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnotu, |
| --- | --- | --- |

(64)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:

—

obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnotu,

| — | společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech, |
| --- | --- |

—

společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech,

| — | nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství, |
| --- | --- |

—

nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství,

| — | právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a |
| --- | --- |

—

právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a

| — | měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů. |
| --- | --- |

—

měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.

| (65) | Jak je uvedeno v (12). bodě odůvodnění, jedenáct vyvážejících výrobců z ČLR nebo jejich skupin požádalo o zacházení jako v tržním hospodářství a ve stanovené lhůtě zaslalo vyplněný formulář žádosti. Jeden vyvážející výrobce však svou žádost o zacházení jako v tržním hospodářství následně stáhl. |
| --- | --- |

(65)

Jak je uvedeno v (12). bodě odůvodnění, jedenáct vyvážejících výrobců z ČLR nebo jejich skupin požádalo o zacházení jako v tržním hospodářství a ve stanovené lhůtě zaslalo vyplněný formulář žádosti. Jeden vyvážející výrobce však svou žádost o zacházení jako v tržním hospodářství následně stáhl.

| (66) | Ve svém rozsudku ve věci C-249/10 P – Brosmann a další v. Rada Soudní dvůr rozhodl, že metoda výběru vzorku stanovená v článku 17 základního nařízení nesmí být používána pro účely stanovení nároků na individuální zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. c) uvedeného nařízení. Soudní dvůr shledal, že podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení spolupracující výrobci, kteří nejsou součástí vzorku, mají právo na přezkoumání svého nároku na zacházení jako v tržním hospodářství bez ohledu na to, zda se pro tyto společnosti nezařazené do vzorku mělo vypočítat individuální dumpingové rozpětí (3). Vzhledem k tomuto rozsudku bylo rozhodnuto přezkoumat nejen žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství podané třemi vyvážejícími výrobci nebo jejich skupinami zařazenými do vzorku, nýbrž rovněž žádosti sedmi vyvážejících výrobců nebo jejich skupin nezařazených do vzorku. Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a ověřila informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčených společností. |
| --- | --- |

(66)

Ve svém rozsudku ve věci C-249/10 P – Brosmann a další v. Rada Soudní dvůr rozhodl, že metoda výběru vzorku stanovená v článku 17 základního nařízení nesmí být používána pro účely stanovení nároků na individuální zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. c) uvedeného nařízení. Soudní dvůr shledal, že podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení spolupracující výrobci, kteří nejsou součástí vzorku, mají právo na přezkoumání svého nároku na zacházení jako v tržním hospodářství bez ohledu na to, zda se pro tyto společnosti nezařazené do vzorku mělo vypočítat individuální dumpingové rozpětí (3). Vzhledem k tomuto rozsudku bylo rozhodnuto přezkoumat nejen žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství podané třemi vyvážejícími výrobci nebo jejich skupinami zařazenými do vzorku, nýbrž rovněž žádosti sedmi vyvážejících výrobců nebo jejich skupin nezařazených do vzorku. Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a ověřila informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčených společností.

| (67) | Podle zavedené a obvyklé praxe Unie se ověřuje, zda podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství splňuje celá skupina společností, které jsou ve spojení. V případech, kdy se určitá dceřiná společnost či jiná společnost ve spojení se žadatelem v ČLR podílí přímo nebo nepřímo na výrobě či prodeji dotčeného výrobku, se proto provádí zkoumání týkající se zacházení jako v tržním hospodářství u každé společnosti individuálně a rovněž u celé skupiny těchto společností. |
| --- | --- |

(67)

Podle zavedené a obvyklé praxe Unie se ověřuje, zda podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství splňuje celá skupina společností, které jsou ve spojení. V případech, kdy se určitá dceřiná společnost či jiná společnost ve spojení se žadatelem v ČLR podílí přímo nebo nepřímo na výrobě či prodeji dotčeného výrobku, se proto provádí zkoumání týkající se zacházení jako v tržním hospodářství u každé společnosti individuálně a rovněž u celé skupiny těchto společností.

| (68) | V souladu s tím byly ověřeny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, které podalo deset vyvážejících výrobců sestávajících z šestnácti právních subjektů. |
| --- | --- |

(68)

V souladu s tím byly ověřeny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, které podalo deset vyvážejících výrobců sestávajících z šestnácti právních subjektů.

| (69) | U žádného z deseti spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR nebo jejich skupin nebylo zjištěno splnění kritérií pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Při šetření týkajícím se zacházení jako v tržním hospodářství bylo zejména zjištěno, že žádný z vyvážejících výrobců, a to jednotlivě ani jako skupina, nemá jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy. Při šetření bylo rovněž zjištěno, že sedm společností nebo jejich skupin nebylo s to Komisi prokázat, že nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství. Tři z deseti společností mimoto neprokázaly, že se obchodní rozhodnutí přijímají na základě tržních signálů, bez zásahů státu a že náklady odrážejí tržní hodnotu. |
| --- | --- |

(69)

U žádného z deseti spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR nebo jejich skupin nebylo zjištěno splnění kritérií pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Při šetření týkajícím se zacházení jako v tržním hospodářství bylo zejména zjištěno, že žádný z vyvážejících výrobců, a to jednotlivě ani jako skupina, nemá jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy. Při šetření bylo rovněž zjištěno, že sedm společností nebo jejich skupin nebylo s to Komisi prokázat, že nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství. Tři z deseti společností mimoto neprokázaly, že se obchodní rozhodnutí přijímají na základě tržních signálů, bez zásahů státu a že náklady odrážejí tržní hodnotu.

| (70) | Při inspekci na místě u jedné z výše uvedených společností bylo mimoto zjištěno, že ve formuláři žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství tato společnost uvedla zavádějící a neúplné informace, zejména co se týká společnosti ve spojení. Její celková spolupráce byla nedostatečná, a společnost byla proto informována o případném použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla požádána, aby se k tomu vyjádřila. Obdržené připomínky potvrdily nedostatek spolupráce, zejména pokud jde o danou společnost, a proto je předběžně rozhodnuto, že tuto společnost již nelze považovat za spolupracujícího vyvážejícího výrobce a že případná předběžná nebo konečná zjištění budou v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů. |
| --- | --- |

(70)

Při inspekci na místě u jedné z výše uvedených společností bylo mimoto zjištěno, že ve formuláři žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství tato společnost uvedla zavádějící a neúplné informace, zejména co se týká společnosti ve spojení. Její celková spolupráce byla nedostatečná, a společnost byla proto informována o případném použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla požádána, aby se k tomu vyjádřila. Obdržené připomínky potvrdily nedostatek spolupráce, zejména pokud jde o danou společnost, a proto je předběžně rozhodnuto, že tuto společnost již nelze považovat za spolupracujícího vyvážejícího výrobce a že případná předběžná nebo konečná zjištění budou v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů.

| (71) | Komise dotčeným společnostem v ČLR, orgánům ČLR a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství. Zúčastněným stranám byla dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody. |
| --- | --- |

(71)

Komise dotčeným společnostem v ČLR, orgánům ČLR a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství. Zúčastněným stranám byla dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.

| (72) | Několik společností tvrdilo, že Komise neodpověděla na jejich žádost o zacházení jako v tržním hospodářství do tří měsíců, jak se vyžaduje v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Šetření proto mohlo být narušeno procesní chybou a Komise by měla v souladu s rozsudkem ve věci Brosmann
   (4) šetření ukončit. |
| --- | --- |

(72)

Několik společností tvrdilo, že Komise neodpověděla na jejich žádost o zacházení jako v tržním hospodářství do tří měsíců, jak se vyžaduje v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Šetření proto mohlo být narušeno procesní chybou a Komise by měla v souladu s rozsudkem ve věci Brosmann
   (4) šetření ukončit.

| (73) | Komise připouští, že kvůli vysokému počtu zkoumaných žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství, které byly ověřeny na místě v Číně, nebylo možno v tomto konkrétním případě rozhodnout o žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovené lhůtě. Připomíná se však, že Tribunál nedávno rozhodl, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství přijaté po uplynutí tříměsíční lhůty stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení samo o sobě nepostačuje k zrušení nařízení o uložení antidumpingových opatření (5). Žádost je proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(73)

Komise připouští, že kvůli vysokému počtu zkoumaných žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství, které byly ověřeny na místě v Číně, nebylo možno v tomto konkrétním případě rozhodnout o žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovené lhůtě. Připomíná se však, že Tribunál nedávno rozhodl, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství přijaté po uplynutí tříměsíční lhůty stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení samo o sobě nepostačuje k zrušení nařízení o uložení antidumpingových opatření (5). Žádost je proto zamítnuta.

| (74) | Šest společností zpochybnilo hodnocení Komise, že nevedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy. Komise tyto žádosti pečlivě přezkoumala a zjistila, že podaná vysvětlení nemohou vyvrátit celková zjištění učiněná na základě inspekcí na místě. V některých případech byly nové předložené informace v rozporu s dříve poskytnutými údaji, zatímco v některých jiných případech předložily společnosti nové důkazy, které nebyly poskytnuty či zpřístupněny při inspekci na místě. |
| --- | --- |

(74)

Šest společností zpochybnilo hodnocení Komise, že nevedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy. Komise tyto žádosti pečlivě přezkoumala a zjistila, že podaná vysvětlení nemohou vyvrátit celková zjištění učiněná na základě inspekcí na místě. V některých případech byly nové předložené informace v rozporu s dříve poskytnutými údaji, zatímco v některých jiných případech předložily společnosti nové důkazy, které nebyly poskytnuty či zpřístupněny při inspekci na místě.

| (75) | Pět společností zpochybnilo rovněž zjištění Komise, že neprokázaly, že nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství. Obdržené připomínky však nemohly změnit zjištění Komise, která byla učiněna na základě inspekcí na místě. Společnosti zejména neposkytly žádné důkazy, které by mohly vyvrátit původní zjištění Komise, že zkreslení je způsobeno systémem netržního hospodářství, co se týká například majetku a práv na užívání pozemků. |
| --- | --- |

(75)

Pět společností zpochybnilo rovněž zjištění Komise, že neprokázaly, že nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství. Obdržené připomínky však nemohly změnit zjištění Komise, která byla učiněna na základě inspekcí na místě. Společnosti zejména neposkytly žádné důkazy, které by mohly vyvrátit původní zjištění Komise, že zkreslení je způsobeno systémem netržního hospodářství, co se týká například majetku a práv na užívání pozemků.

| (76) | Dvě společnosti zpochybnily zjištění, že neprokázaly, že se obchodní rozhodnutí přijímají na základě tržních signálů, bez zásahů státu a že náklady odrážejí tržní hodnotu. Obdržené připomínky jedné společnosti nemohly vyvrátit zjištění Komise, že stát zasahoval do její politiky náborů zaměstnanců, zatímco druhá společnost poskytla nové a protichůdné informace týkající se nákupu surovin. |
| --- | --- |

(76)

Dvě společnosti zpochybnily zjištění, že neprokázaly, že se obchodní rozhodnutí přijímají na základě tržních signálů, bez zásahů státu a že náklady odrážejí tržní hodnotu. Obdržené připomínky jedné společnosti nemohly vyvrátit zjištění Komise, že stát zasahoval do její politiky náborů zaměstnanců, zatímco druhá společnost poskytla nové a protichůdné informace týkající se nákupu surovin.

| (77) | Z výše uvedených skutečností vyplývá, že žádný z předložených argumentů nemůže změnit zjištění, co se týká rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(77)

Z výše uvedených skutečností vyplývá, že žádný z předložených argumentů nemůže změnit zjištění, co se týká rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství.

| (78) | Na základě výše uvedených skutečností se žádnému z deseti spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR nebo jejich skupin žádajících o zacházení jako v tržním hospodářství nepodařilo prokázat, že jsou splněna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(78)

Na základě výše uvedených skutečností se žádnému z deseti spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR nebo jejich skupin žádajících o zacházení jako v tržním hospodářství nepodařilo prokázat, že jsou splněna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.

2.   Individuální zacházení

| (79) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:






  — | v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky, |
| --- | --- | --- |

(79)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:

—

v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky,

| — | vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny, |
| --- | --- |

—

vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny,

| — | většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích, |
| --- | --- |

—

většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích,

| — | měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a |
| --- | --- |

—

měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a

| — | státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření. |
| --- | --- |

—

státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.

| (80) | Tři vyvážející výrobci zařazeni do vzorku a sedm vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku, kteří požádali o zacházení v tržním hospodářství, požádali rovněž o individuální zacházení v případě, že by jim zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku a čtyři vyvážející výrobci, kteří nebyli do vzorku zařazeni, požádali pouze o individuální zacházení. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byly přezkoumány žádosti o individuální zacházení podané pouze společnostmi, které byly zařazeny do vzorku. |
| --- | --- |

(80)

Tři vyvážející výrobci zařazeni do vzorku a sedm vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku, kteří požádali o zacházení v tržním hospodářství, požádali rovněž o individuální zacházení v případě, že by jim zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku a čtyři vyvážející výrobci, kteří nebyli do vzorku zařazeni, požádali pouze o individuální zacházení. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byly přezkoumány žádosti o individuální zacházení podané pouze společnostmi, které byly zařazeny do vzorku.

| (81) | Vzhledem ke skutečnosti, že všechny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství byly předběžně zamítnuty, bylo na základě dostupných informací předběžně zjištěno, že všechny společnosti zařazené do vzorku, které požádaly o individuální zacházení, splňují kritéria pro jeho přiznání. |
| --- | --- |

(81)

Vzhledem ke skutečnosti, že všechny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství byly předběžně zamítnuty, bylo na základě dostupných informací předběžně zjištěno, že všechny společnosti zařazené do vzorku, které požádaly o individuální zacházení, splňují kritéria pro jeho přiznání.

3.   Individuální zjišťování

| (82) | Žádosti o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení předložilo sedm spolupracujících vyvážejících výrobců nebo jejich skupin nezařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(82)

Žádosti o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení předložilo sedm spolupracujících vyvážejících výrobců nebo jejich skupin nezařazených do vzorku.

| (83) | V této fázi řízení Komise o žádostech o individuální zjišťování nerozhodla a tato rozhodnutí budou přijata v příhodné době. |
| --- | --- |

(83)

V této fázi řízení Komise o žádostech o individuální zjišťování nerozhodla a tato rozhodnutí budou přijata v příhodné době.

4.   Běžná hodnota

4.1.   Volba srovnatelné země

| (84) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi. |
| --- | --- |

(84)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.

| (85) | V oznámení o zahájení řízení uvedla Komise záměr použít pro účely stanovení běžné hodnoty jako vhodnou srovnatelnou zemi Ruskou federaci a zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k tomu vyjádřily. |
| --- | --- |

(85)

V oznámení o zahájení řízení uvedla Komise záměr použít pro účely stanovení běžné hodnoty jako vhodnou srovnatelnou zemi Ruskou federaci a zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k tomu vyjádřily.

| (86) | Komise obdržela řadu podání, v nichž se uvádělo, že Rusko není vhodnou srovnatelnou zemí. V obdržených informacích se zejména uvádělo, že Rusko je trhem s porcelánem nejvyšší kvality, který se specializuje na ozdobný porcelán z drahých materiálů, přičemž domácí výroba dotčeného výrobku je v porovnání s domácí spotřebou poměrně malá. Ruský trh je mimoto chráněn necelními překážkami, například certifikačními systémy GHOST. Usuzovalo se tudíž, že Rusko není vhodnou srovnatelnou zemí. |
| --- | --- |

(86)

Komise obdržela řadu podání, v nichž se uvádělo, že Rusko není vhodnou srovnatelnou zemí. V obdržených informacích se zejména uvádělo, že Rusko je trhem s porcelánem nejvyšší kvality, který se specializuje na ozdobný porcelán z drahých materiálů, přičemž domácí výroba dotčeného výrobku je v porovnání s domácí spotřebou poměrně malá. Ruský trh je mimoto chráněn necelními překážkami, například certifikačními systémy GHOST. Usuzovalo se tudíž, že Rusko není vhodnou srovnatelnou zemí.

| (87) | Komise proto zkoumala, zda by přiměřenou volbou srovnatelné země mohly být i jiné země, a zaslala dopisy známým výrobcům v řadě zemí, včetně Thajska, Indie, Malajsie, Turecka, Brazílie, Ukrajiny, Indonésie, Egypta, Kolumbie, Jižní Koreje, Bangladéše a Argentiny, na jejichž základě výrobci z Indie, Turecka, Brazílie a Ruska potvrdili, že jsou ochotni s Komisí spolupracovat. Odpověď na dotazník však zaslali pouze tři výrobci z Brazílie, Thajska a Ruska. Šetřením bylo prokázáno, že Brazílie má konkurenční domácí trh pro keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní s řadou výrobců a poměrně nízkými cly. Údaje, které poskytl spolupracující brazilský výrobce, byly analyzovány a bylo zjištěno, že se jedná o spolehlivé informace, na jejichž základě lze stanovit běžnou hodnotu. |
| --- | --- |

(87)

Komise proto zkoumala, zda by přiměřenou volbou srovnatelné země mohly být i jiné země, a zaslala dopisy známým výrobcům v řadě zemí, včetně Thajska, Indie, Malajsie, Turecka, Brazílie, Ukrajiny, Indonésie, Egypta, Kolumbie, Jižní Koreje, Bangladéše a Argentiny, na jejichž základě výrobci z Indie, Turecka, Brazílie a Ruska potvrdili, že jsou ochotni s Komisí spolupracovat. Odpověď na dotazník však zaslali pouze tři výrobci z Brazílie, Thajska a Ruska. Šetřením bylo prokázáno, že Brazílie má konkurenční domácí trh pro keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní s řadou výrobců a poměrně nízkými cly. Údaje, které poskytl spolupracující brazilský výrobce, byly analyzovány a bylo zjištěno, že se jedná o spolehlivé informace, na jejichž základě lze stanovit běžnou hodnotu.

| (88) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a s přihlédnutím ke všem informacím, které byly k dispozici v této fázi řízení, byla v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení jako srovnatelná země předběžně vybrána Brazílie. |
| --- | --- |

(88)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a s přihlédnutím ke všem informacím, které byly k dispozici v této fázi řízení, byla v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení jako srovnatelná země předběžně vybrána Brazílie.

4.2.   Stanovení běžné hodnoty

| (89) | Jelikož byly všechny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství zamítnuty, byla podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce stanovena na základě informací poskytnutých výrobcem ve srovnatelné zemi. |
| --- | --- |

(89)

Jelikož byly všechny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství zamítnuty, byla podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce stanovena na základě informací poskytnutých výrobcem ve srovnatelné zemi.

| (90) | Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v Brazílii nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že spolupracující brazilský výrobce prodává obdobný výrobek na domácím brazilském trhu v reprezentativním množství v porovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku. |
| --- | --- |

(90)

Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v Brazílii nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že spolupracující brazilský výrobce prodává obdobný výrobek na domácím brazilském trhu v reprezentativním množství v porovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.

| (91) | Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, kdy se jednotková cena rovnala výrobním nákladům, nebo byla vyšší. Byly proto stanoveny výrobní náklady brazilského výrobce během období šetření. |
| --- | --- |

(91)

Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, kdy se jednotková cena rovnala výrobním nákladům, nebo byla vyšší. Byly proto stanoveny výrobní náklady brazilského výrobce během období šetření.

| (92) | U typů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje daného typu na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny daného typu dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli. |
| --- | --- |

(92)

U typů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje daného typu na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny daného typu dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.

| (93) | Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu nebo pokud vážený průměr ceny daného typu nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku v období šetření. |
| --- | --- |

(93)

Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu nebo pokud vážený průměr ceny daného typu nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku v období šetření.

| (94) | Pokud jde o neziskové typy výrobku, běžná hodnota byla vypočítána za použití výrobních nákladů brazilského výrobce s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí u typů výrobku brazilského výrobce, které jsou ziskové. |
| --- | --- |

(94)

Pokud jde o neziskové typy výrobku, běžná hodnota byla vypočítána za použití výrobních nákladů brazilského výrobce s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí u typů výrobku brazilského výrobce, které jsou ziskové.

5.   Vývozní ceny u vyvážejících výrobců, kterým bylo přiznáno individuální zacházení

| (95) | Jelikož všichni spolupracující vyvážející výrobci, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek. |
| --- | --- |

(95)

Jelikož všichni spolupracující vyvážející výrobci, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.

6.   Srovnání

| (96) | Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Dumpingová rozpětí byla stanovena srovnáním jednotlivých cen ze závodu účtovaných vývozci zařazenými do vzorku s cenami výrobce ve srovnatelné zemi při prodeji na domácím trhu nebo případně s početně zjištěnou běžnou hodnotou. |
| --- | --- |

(96)

Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Dumpingová rozpětí byla stanovena srovnáním jednotlivých cen ze závodu účtovaných vývozci zařazenými do vzorku s cenami výrobce ve srovnatelné zemi při prodeji na domácím trhu nebo případně s početně zjištěnou běžnou hodnotou.

| (97) | Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na obchodní úroveň, rozdíly ve fyzických vlastnostech a jiné faktory ovlivňující srovnatelnost cen, zejména „značky“. |
| --- | --- |

(97)

Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na obchodní úroveň, rozdíly ve fyzických vlastnostech a jiné faktory ovlivňující srovnatelnost cen, zejména „značky“.

| (98) | Nejprve bylo přezkoumáno, zda je odůvodněna úprava s ohledem na obchodní úroveň podle čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení. V této souvislosti bylo zjištěno, že se čínský vývoz v zásadě uskutečňuje na velkoobchodní úrovni, zatímco ve srovnatelné zemi se prodej uskutečňuje i na maloobchodní úrovni. Při šetření bylo dále zjištěno, že na obou trzích ovlivňují výši cen, a tudíž i spravedlivé srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty, různé distribuční kanály. Šetření taktéž prokázalo, že se většina čínského vývozu uskutečňuje ve velkých objemech, zatímco se většina domácího prodeje ve srovnatelné zemi uskutečnila v menším množství, což mělo na těchto dvou relevantních trzích za následek cenové rozdíly na stejné obchodní úrovni. Za účelem spravedlivého srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty byla proto běžná hodnota upravena na základě cenových rozdílů na stejné obchodní úrovni ve srovnatelné zemi a případných cenových rozdílů, které byly zjištěny s ohledem na množství prodávané na každé obchodní úrovni. |
| --- | --- |

(98)

Nejprve bylo přezkoumáno, zda je odůvodněna úprava s ohledem na obchodní úroveň podle čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení. V této souvislosti bylo zjištěno, že se čínský vývoz v zásadě uskutečňuje na velkoobchodní úrovni, zatímco ve srovnatelné zemi se prodej uskutečňuje i na maloobchodní úrovni. Při šetření bylo dále zjištěno, že na obou trzích ovlivňují výši cen, a tudíž i spravedlivé srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty, různé distribuční kanály. Šetření taktéž prokázalo, že se většina čínského vývozu uskutečňuje ve velkých objemech, zatímco se většina domácího prodeje ve srovnatelné zemi uskutečnila v menším množství, což mělo na těchto dvou relevantních trzích za následek cenové rozdíly na stejné obchodní úrovni. Za účelem spravedlivého srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty byla proto běžná hodnota upravena na základě cenových rozdílů na stejné obchodní úrovni ve srovnatelné zemi a případných cenových rozdílů, které byly zjištěny s ohledem na množství prodávané na každé obchodní úrovni.

| (99) | Za druhé se ověřovalo, zda je odůvodněna úprava s ohledem na rozdíly ve fyzických vlastnostech podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení. V této souvislosti bylo šetřením zjištěno, že čínští vyvážející výrobci zařazují své výrobky do pěti různých jakostních tříd od A do E se značnými cenovými rozdíly. Velká většina vývozu do Unie se však týká výrobků v jakostní třídě A, B nebo C či jejich kombinace. Tato klasifikace však není univerzální ani není založena na obecných odvětvových normách, nýbrž je spíše specifická pro jednotlivé společnosti a umožňuje rozdíly v cenách. Výrobce ve srovnatelné zemi prodává na druhou stranu na domácím brazilském trhu pouze výrobky odpovídající jakostní třídě A, a bylo tudíž zjištěno, že je tím dotčena srovnatelnost cen. Vývozní cena byla proto upravena na úroveň čínské jakostní třídy A, aby byla srovnatelná s výrobkem, který výrobce ve srovnatelné zemi prodává na brazilském trhu. |
| --- | --- |

(99)

Za druhé se ověřovalo, zda je odůvodněna úprava s ohledem na rozdíly ve fyzických vlastnostech podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení. V této souvislosti bylo šetřením zjištěno, že čínští vyvážející výrobci zařazují své výrobky do pěti různých jakostních tříd od A do E se značnými cenovými rozdíly. Velká většina vývozu do Unie se však týká výrobků v jakostní třídě A, B nebo C či jejich kombinace. Tato klasifikace však není univerzální ani není založena na obecných odvětvových normách, nýbrž je spíše specifická pro jednotlivé společnosti a umožňuje rozdíly v cenách. Výrobce ve srovnatelné zemi prodává na druhou stranu na domácím brazilském trhu pouze výrobky odpovídající jakostní třídě A, a bylo tudíž zjištěno, že je tím dotčena srovnatelnost cen. Vývozní cena byla proto upravena na úroveň čínské jakostní třídy A, aby byla srovnatelná s výrobkem, který výrobce ve srovnatelné zemi prodává na brazilském trhu.

| (100) | Při šetření bylo za třetí zjištěno, že brazilský výrobce prodává na brazilském trhu pouze značkové výrobky, zatímco čínští vyvážející výrobci neprodávají značkové výrobky, nýbrž tzv. výrobky „soukromých značek“ nebo neznačkové keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní. Značkové výrobky pokládají zákazníci obvykle za výrobky, které mají určitou prestiž, zaručenou kvalitu a design, a vyžadují proto vyšší tržní ceny, zatímco neznačkové výrobky (výrobky soukromých značek) mají sice stejné fyzické a technické vlastnosti, obvykle se však prodávají za podstatně nižší ceny. Ačkoliv přidanou hodnotu značkového výrobku nelze obvykle přesně vyčíslit, jelikož závisí na mnoha různých činitelích, jako je vnímání spotřebitelů, rozpoznání značky a jiné nevyčíslitelné faktory, brazilský výrobce v tomto konkrétním případě potvrdil, že jeho značkové keramické výrobky mohou být na brazilském trhu prodávány za podstatně vyšší ceny než ostatní neznačkové výrobky. Byla proto provedena další úprava běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení. |
| --- | --- |

(100)

Při šetření bylo za třetí zjištěno, že brazilský výrobce prodává na brazilském trhu pouze značkové výrobky, zatímco čínští vyvážející výrobci neprodávají značkové výrobky, nýbrž tzv. výrobky „soukromých značek“ nebo neznačkové keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní. Značkové výrobky pokládají zákazníci obvykle za výrobky, které mají určitou prestiž, zaručenou kvalitu a design, a vyžadují proto vyšší tržní ceny, zatímco neznačkové výrobky (výrobky soukromých značek) mají sice stejné fyzické a technické vlastnosti, obvykle se však prodávají za podstatně nižší ceny. Ačkoliv přidanou hodnotu značkového výrobku nelze obvykle přesně vyčíslit, jelikož závisí na mnoha různých činitelích, jako je vnímání spotřebitelů, rozpoznání značky a jiné nevyčíslitelné faktory, brazilský výrobce v tomto konkrétním případě potvrdil, že jeho značkové keramické výrobky mohou být na brazilském trhu prodávány za podstatně vyšší ceny než ostatní neznačkové výrobky. Byla proto provedena další úprava běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení.

| (101) | Případně byly provedeny další úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry, bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, kdy bylo zjištěno, že jsou přiměřené, správné a podložené důkazy. |
| --- | --- |

(101)

Případně byly provedeny další úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry, bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, kdy bylo zjištěno, že jsou přiměřené, správné a podložené důkazy.

7.   Dumpingová rozpětí

| (102) | Dumpingová rozpětí pro vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení, byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení určena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi, která byla upravena, s váženou průměrnou vývozní cenou každé společnosti, která byla upravena, a byla vyjádřena jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením. |
| --- | --- |

(102)

Dumpingová rozpětí pro vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení, byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení určena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi, která byla upravena, s váženou průměrnou vývozní cenou každé společnosti, která byla upravena, a byla vyjádřena jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením.

| (103) | Pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, byl vypočítán vážený průměr dumpingových rozpětí vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Na tomto základě činí prozatímní dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením 26,6 %. |
| --- | --- |

(103)

Pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, byl vypočítán vážený průměr dumpingových rozpětí vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Na tomto základě činí prozatímní dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením 26,6 %.

| (104) | Za účelem vypočtení celostátního dumpingového rozpětí použitelného na nespolupracující nebo neznámé vyvážející výrobce v ČLR byla nejprve stanovena úroveň spolupráce tím, že se objem vývozu do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci, porovnal s odpovídajícími statistikami Eurostatu. |
| --- | --- |

(104)

Za účelem vypočtení celostátního dumpingového rozpětí použitelného na nespolupracující nebo neznámé vyvážející výrobce v ČLR byla nejprve stanovena úroveň spolupráce tím, že se objem vývozu do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci, porovnal s odpovídajícími statistikami Eurostatu.

| (105) | V tomto šetření se úroveň spolupráce ze strany ČLR považovala u tak roztříštěného výrobního odvětví za vysokou, jelikož vyvážející výrobci, kteří se přihlásili, představovali více než 60 % celkového vývozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie. Celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce bylo proto určeno na základě váženého průměru nejvyšších dumpingových rozpětí, která byla stanovena u reprezentativních typů výrobku, a objemu vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Na tomto základě bylo prozatímní celostátní dumpingové rozpětí stanoveno ve výši 58,8 % ceny CIF na hranice Unie před proclením. |
| --- | --- |

(105)

V tomto šetření se úroveň spolupráce ze strany ČLR považovala u tak roztříštěného výrobního odvětví za vysokou, jelikož vyvážející výrobci, kteří se přihlásili, představovali více než 60 % celkového vývozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie. Celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce bylo proto určeno na základě váženého průměru nejvyšších dumpingových rozpětí, která byla stanovena u reprezentativních typů výrobku, a objemu vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Na tomto základě bylo prozatímní celostátní dumpingové rozpětí stanoveno ve výši 58,8 % ceny CIF na hranice Unie před proclením.

| (106) | Na tomto základě činí prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením:






  Společnost | Prozatímní dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd a Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd | 26,8 % |
| Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd | 31,2 % |
| CHL Porcelain Industries Ltd | 30,0 % |
| Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd a Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd | 17,6 % |
| Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd | 23,0 % |
| Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku | 26,6 % |
| Celostátní dumpingové rozpětí | 58,8 % |

(106)

Na tomto základě činí prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením:

Společnost

Prozatímní dumpingové rozpětí

Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd a Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd

26,8 %

Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd

31,2 %

CHL Porcelain Industries Ltd

30,0 %

Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd a Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd

17,6 %

Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd

23,0 %

Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku

26,6 %

Celostátní dumpingové rozpětí

58,8 %

D.   ÚJMA

1.   Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie

| (107) | Ke zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně údajů uvedených v podnětu a následných podáních, pokud jde o výrobce, kteří se v tomto šetření nepřihlásili. Celková výroba obdobného výrobku v Unii byla odhadnuta pomocí extrapolace údajů, které poskytla evropská a vnitrostátní sdružení a které byly porovnány s údaji předloženými jednotlivými výrobci a rovněž s výzkumnými a statistickými zdroji. |
| --- | --- |

(107)

Ke zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně údajů uvedených v podnětu a následných podáních, pokud jde o výrobce, kteří se v tomto šetření nepřihlásili. Celková výroba obdobného výrobku v Unii byla odhadnuta pomocí extrapolace údajů, které poskytla evropská a vnitrostátní sdružení a které byly porovnány s údaji předloženými jednotlivými výrobci a rovněž s výzkumnými a statistickými zdroji.

| (108) | Během období šetření vyrábělo v Unii obdobný výrobek více než 200 výrobců. Na základě uvedeném v předchozím bodě odůvodnění byla celková výroba v Unii během období šetření odhadnuta přibližně na 240 200 tun. Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu v Unii, tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a dále se na ně odkazuje jako na „výrobní odvětví Unie“. Výrobní odvětví Unie bylo rozděleno na dva segmenty: malé a střední podniky a větší společnosti. Na malé a střední podniky připadalo v tomto období 42 % celkové výroby v Unii. Výroba v Unii je velmi roztříštěná, třebaže se soustředí v České republice, Francouzské republice (Francii), Německu, Itálii, Polské republice (Polsku), Portugalské republice (Portugalsku), Rumunsku, Španělském království (Španělsku) a Spojeném království Velké Británie a Severního Irska (Spojené království). |
| --- | --- |

(108)

Během období šetření vyrábělo v Unii obdobný výrobek více než 200 výrobců. Na základě uvedeném v předchozím bodě odůvodnění byla celková výroba v Unii během období šetření odhadnuta přibližně na 240 200 tun. Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu v Unii, tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a dále se na ně odkazuje jako na „výrobní odvětví Unie“. Výrobní odvětví Unie bylo rozděleno na dva segmenty: malé a střední podniky a větší společnosti. Na malé a střední podniky připadalo v tomto období 42 % celkové výroby v Unii. Výroba v Unii je velmi roztříštěná, třebaže se soustředí v České republice, Francouzské republice (Francii), Německu, Itálii, Polské republice (Polsku), Portugalské republice (Portugalsku), Rumunsku, Španělském království (Španělsku) a Spojeném království Velké Británie a Severního Irska (Spojené království).

2.   Spotřeba v Unii

| (109) | Spotřeba v Unii byla stanovena na základě dovozních statistik Eurostatu pro výrobek, jehož se týká toto šetření, a informací o prodeji výrobního odvětví Unie na trhu Unie. |
| --- | --- |

(109)

Spotřeba v Unii byla stanovena na základě dovozních statistik Eurostatu pro výrobek, jehož se týká toto šetření, a informací o prodeji výrobního odvětví Unie na trhu Unie.

| (110) | Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:

  Tabulka 1










  Objem (v tunách) | 2008 | 2009 | 2010 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotřeba v Unii | 826 896 | 687 609 | 750 830 | 726 614 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 83 | 91 | 88 |

(110)

Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:

Tabulka 1

Objem (v tunách)

2008

2009

2010

OŠ

Spotřeba v Unii

826 896

687 609

750 830

726 614

Index (2008 = 100)

100

83

91

88

| (111) | V posuzovaném období se spotřeba keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v Unii celkově snížila o 12 %. K největšímu poklesu o 17 % došlo mezi rokem 2008 a 2009. |
| --- | --- |

(111)

V posuzovaném období se spotřeba keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v Unii celkově snížila o 12 %. K největšímu poklesu o 17 % došlo mezi rokem 2008 a 2009.

| (112) | Tento celkový pokles spotřeby v posuzovaném období je nutno posoudit ve spojení se zotavováním se po hospodářské krizi v roce 2009. Vyhlídky trhu s keramickým stolním a kuchyňským nádobím a náčiním jsou dobré (6). |
| --- | --- |

(112)

Tento celkový pokles spotřeby v posuzovaném období je nutno posoudit ve spojení se zotavováním se po hospodářské krizi v roce 2009. Vyhlídky trhu s keramickým stolním a kuchyňským nádobím a náčiním jsou dobré (6).

3.   Dovoz z dotčené země

3.1.   Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu

| (113) | Podle údajů Eurostatu se objem, podíl na trhu a průměrné ceny dovozu dotčeného výrobku vyvíjely takto:

  Tabulka 2










  Dovoz z ČLR | 2008 | 2009 | 2010 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu (v tunách) | 535 593 | 449 346 | 516 618 | 485 814 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 84 | 96 | 91 |
| Podíl na trhu | 64,8 % | 65,3 % | 68,8 % | 66,9 % |
| Průměrná dovozní cena (v EUR/t) | 1 274 | 1 307 | 1 473 | 1 499 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 103 | 116 | 118 |

(113)

Podle údajů Eurostatu se objem, podíl na trhu a průměrné ceny dovozu dotčeného výrobku vyvíjely takto:

Tabulka 2

Dovoz z ČLR

2008

2009

2010

OŠ

Objem dovozu (v tunách)

535 593

449 346

516 618

485 814

Index (2008 = 100)

100

84

96

91

Podíl na trhu

64,8 %

65,3 %

68,8 %

66,9 %

Průměrná dovozní cena (v EUR/t)

1 274

1 307

1 473

1 499

Index (2008 = 100)

100

103

116

118

| (114) | Objem celkového dovozu z Číny během posuzovaného období klesl o 9 % a v období šetření činil 485 814 tun. Pokud však jde o procentní vyjádření, je třeba podotknout, že se dovoz z Číny snížil méně než celková spotřeba v EU. Při analýze z hlediska celého posuzovaného období vzrostl podíl čínského dovozu na trhu z 64,8 % v roce 2008 na 66,9 % v období šetření. |
| --- | --- |

(114)

Objem celkového dovozu z Číny během posuzovaného období klesl o 9 % a v období šetření činil 485 814 tun. Pokud však jde o procentní vyjádření, je třeba podotknout, že se dovoz z Číny snížil méně než celková spotřeba v EU. Při analýze z hlediska celého posuzovaného období vzrostl podíl čínského dovozu na trhu z 64,8 % v roce 2008 na 66,9 % v období šetření.

| (115) | Dovozní cena během posuzovaného období vzrostla o 17,7 %, a to z 1 274 EUR/t na 1 499 EUR/t. Jedná se o průměrnou cenu veškerého dovozu dotčeného výrobku za tunu, a trend mohl být proto ovlivněn změnami v sortimentní skladbě. |
| --- | --- |

(115)

Dovozní cena během posuzovaného období vzrostla o 17,7 %, a to z 1 274 EUR/t na 1 499 EUR/t. Jedná se o průměrnou cenu veškerého dovozu dotčeného výrobku za tunu, a trend mohl být proto ovlivněn změnami v sortimentní skladbě.

3.2.   Cenové podbízení

| (116) | Pro účely stanovení cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, tj. po odečtení přepravních nákladů v Unii a slev z ceny a rabatů, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami spolupracujících vývozců z ČLR účtovanými prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, tj. očištěnými od slev a v případě potřeby upravenými na cenu CIF na hranice Unie, které byly upraveny rovněž s ohledem na stávající cla, náklady na celní odbavení a náklady po dovozu. Ceny výrobků v nižších jakostních třídách byly upraveny na ceny v jakostní třídě A, jelikož se zjistilo, že z hlediska spotřebitele soutěží výrobky v nižších jakostních třídách s výrobky jakostní třídy A, jak bylo uvedeno rovněž v (61). bodě odůvodnění. Ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny o rozdíly v obchodní úrovni a případně tak, aby se vyrovnaly rozdíly v ceně spojené se značkami. |
| --- | --- |

(116)

Pro účely stanovení cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, tj. po odečtení přepravních nákladů v Unii a slev z ceny a rabatů, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami spolupracujících vývozců z ČLR účtovanými prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, tj. očištěnými od slev a v případě potřeby upravenými na cenu CIF na hranice Unie, které byly upraveny rovněž s ohledem na stávající cla, náklady na celní odbavení a náklady po dovozu. Ceny výrobků v nižších jakostních třídách byly upraveny na ceny v jakostní třídě A, jelikož se zjistilo, že z hlediska spotřebitele soutěží výrobky v nižších jakostních třídách s výrobky jakostní třídy A, jak bylo uvedeno rovněž v (61). bodě odůvodnění. Ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny o rozdíly v obchodní úrovni a případně tak, aby se vyrovnaly rozdíly v ceně spojené se značkami.

| (117) | Srovnání prokázalo, že během období šetření byly ceny dotčených dumpingových výrobků pocházejících z ČLR a prodávaných v Unii nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie, v procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám, o 26,3 % až 47,6 %. |
| --- | --- |

(117)

Srovnání prokázalo, že během období šetření byly ceny dotčených dumpingových výrobků pocházejících z ČLR a prodávaných v Unii nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie, v procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám, o 26,3 % až 47,6 %.

4.   Situace výrobního odvětví Unie

4.1.   Obecně

| (118) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(118)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.

| (119) | Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita a velikost dumpingových rozpětí) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Posouzení se zakládalo na informacích, které poskytla evropská a vnitrostátní sdružení a které byly srovnány s údaji předloženými výrobci v Unii a s dostupnými oficiálními statistikami. |
| --- | --- |

(119)

Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita a velikost dumpingových rozpětí) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Posouzení se zakládalo na informacích, které poskytla evropská a vnitrostátní sdružení a které byly srovnány s údaji předloženými výrobci v Unii a s dostupnými oficiálními statistikami.

| (120) | Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získat kapitál, mzdy a výrobní náklady) byla provedena na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku. Posouzení se zakládalo na jejich údajích, které byly řádně ověřeny. |
| --- | --- |

(120)

Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získat kapitál, mzdy a výrobní náklady) byla provedena na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku. Posouzení se zakládalo na jejich údajích, které byly řádně ověřeny.

| (121) | U některých mikroekonomických ukazatelů (prodejní cena, ziskovost, návratnost investic a výrobní náklady) byly výsledky společností z určitého segmentu, které byly zařazeny do vzorku, váženy podle podílu tohoto segmentu na celkové výrobě v Unii (s použitím specifické váhy s ohledem na objemy výroby každého segmentu v celém odvětví keramického stolního nádobí a náčiní – 42 % u malých a středních podniků, 58 % u ostatních společností). Takto bylo zajištěno, že výsledky velkých společností nenarušují analýzu újmy, nýbrž že byla pokud možno náležitě zohledněna situace menších společností, na něž společně připadá velká část výroby v Unii. |
| --- | --- |

(121)

U některých mikroekonomických ukazatelů (prodejní cena, ziskovost, návratnost investic a výrobní náklady) byly výsledky společností z určitého segmentu, které byly zařazeny do vzorku, váženy podle podílu tohoto segmentu na celkové výrobě v Unii (s použitím specifické váhy s ohledem na objemy výroby každého segmentu v celém odvětví keramického stolního nádobí a náčiní – 42 % u malých a středních podniků, 58 % u ostatních společností). Takto bylo zajištěno, že výsledky velkých společností nenarušují analýzu újmy, nýbrž že byla pokud možno náležitě zohledněna situace menších společností, na něž společně připadá velká část výroby v Unii.

4.2.   Makroekonomické ukazatele

4.2.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (122) | V posuzovaném období se výroba, výrobní kapacita a využití kapacity výrobního odvětví Unie vyvíjely takto:

  Tabulka 3 | 2008 | 2009 | 2010 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (v tunách) | 281 300 | 230 300 | 235 700 | 240 200 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 82 | 84 | 85 |
| Výrobní kapacita (v tunách) | 371 540 | 361 253 | 326 573 | 324 072 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 97 | 88 | 87 |
| Využití kapacity | 75,7 % | 63,8 % | 72,2 % | 74,1 % |
| Index (2008 = 100) | 100 | 84 | 95 | 98 |

(122)

V posuzovaném období se výroba, výrobní kapacita a využití kapacity výrobního odvětví Unie vyvíjely takto:

Tabulka 3

2008

2009

2010

OŠ

Objem výroby (v tunách)

281 300

230 300

235 700

240 200

Index (2008 = 100)

100

82

84

85

Výrobní kapacita (v tunách)

371 540

361 253

326 573

324 072

Index (2008 = 100)

100

97

88

87

Využití kapacity

75,7 %

63,8 %

72,2 %

74,1 %

Index (2008 = 100)

100

84

95

98

| (123) | V posuzovaném období se výroba výrobního odvětví Unie snížila o 15 %. Celkově byl pokles výraznější než snížení spotřeby v Unii v témže období. V roce 2010 se výroba nezvyšovala stejným tempem jako spotřeba. |
| --- | --- |

(123)

V posuzovaném období se výroba výrobního odvětví Unie snížila o 15 %. Celkově byl pokles výraznější než snížení spotřeby v Unii v témže období. V roce 2010 se výroba nezvyšovala stejným tempem jako spotřeba.

| (124) | Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 13 %. Navzdory tomuto poklesu se míra využití kapacity výrobního odvětví v posuzovaném období dále snižovala, a to celkem o 2 % na 74,1 %. |
| --- | --- |

(124)

Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 13 %. Navzdory tomuto poklesu se míra využití kapacity výrobního odvětví v posuzovaném období dále snižovala, a to celkem o 2 % na 74,1 %.

4.2.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

| (125) | V posuzovaném období klesal prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, rychlejším tempem (o 8 % více) než spotřeba. Podotýká se, že mezi rokem 2009 a 2010 se objem prodeje dále snižoval, zatímco spotřeba v Unii vzrostla o 8 %.

  Tabulka 4










  Objem (v tunách) | 2008 | 2009 | 2010 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodej v Unii | 190 332 | 156 798 | 152 609 | 152 095 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 82 | 80 | 80 |

(125)

V posuzovaném období klesal prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, rychlejším tempem (o 8 % více) než spotřeba. Podotýká se, že mezi rokem 2009 a 2010 se objem prodeje dále snižoval, zatímco spotřeba v Unii vzrostla o 8 %.

Tabulka 4

Objem (v tunách)

2008

2009

2010

OŠ

Prodej v Unii

190 332

156 798

152 609

152 095

Index (2008 = 100)

100

82

80

80

| (126) | Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období snížil o 9 % neboli o 2,1 procentního bodu.

  Tabulka 5 | 2008 | 2009 | 2010 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Podíl na trhu v Unii | 23,0 % | 22,8 % | 20,3 % | 20,9 % |
| Index (2008 = 100) | 100 | 99 | 88 | 91 |

(126)

Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období snížil o 9 % neboli o 2,1 procentního bodu.

Tabulka 5

2008

2009

2010

OŠ

Podíl na trhu v Unii

23,0 %

22,8 %

20,3 %

20,9 %

Index (2008 = 100)

100

99

88

91

4.2.3.   Zaměstnanost a produktivita

| (127) | Zaměstnanost se v celém posuzovaném období snižovala a celkem klesla o 21 %. Tato tendence odpovídala poklesu objemu prodeje na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení.

  Tabulka 6 | 2008 | 2009 | 2010 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců | 31 559 | 26 146 | 24 993 | 25 093 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 83 | 79 | 79 |

(127)

Zaměstnanost se v celém posuzovaném období snižovala a celkem klesla o 21 %. Tato tendence odpovídala poklesu objemu prodeje na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení.

Tabulka 6

2008

2009

2010

OŠ

Počet zaměstnanců

31 559

26 146

24 993

25 093

Index (2008 = 100)

100

83

79

79

| (128) | Produktivita pracovníků výrobního odvětví Unie, měřená jako výstup na zaměstnance za rok, v posuzovaném období vzrostla o 8 %. To je částečně způsobeno snahou výrobního odvětví Unie reagovat na tlak, který vyvíjel dumpingový dovoz z Číny.

  Tabulka 7 | 2008 | 2009 | 2010 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivita (v tunách na zaměstnance) | 8,9 | 8,8 | 9,4 | 9,6 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 99 | 106 | 108 |

(128)

Produktivita pracovníků výrobního odvětví Unie, měřená jako výstup na zaměstnance za rok, v posuzovaném období vzrostla o 8 %. To je částečně způsobeno snahou výrobního odvětví Unie reagovat na tlak, který vyvíjel dumpingový dovoz z Číny.

Tabulka 7

2008

2009

2010

OŠ

Produktivita (v tunách na zaměstnance)

8,9

8,8

9,4

9,6

Index (2008 = 100)

100

99

106

108

4.2.4.   Velikost dumpingového rozpětí

| (129) | Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle týkajícím se dumpingu. Všechna zjištěná dumpingová rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný. |
| --- | --- |

(129)

Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle týkajícím se dumpingu. Všechna zjištěná dumpingová rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.

4.3.   Mikroekonomické ukazatele

4.3.1.   Zásoby

| (130) | Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období v absolutním vyjádření snížil o 14 %. Šetření ukázalo, že u tohoto druhu výrobního odvětví, které obvykle pracuje na zakázku, se nejedná o rozhodující ukazatel.

  Tabulka 8 | 2008 | 2009 | 2010 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zásoby (v tunách) | 7 754 | 6 647 | 7 611 | 6 647 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 86 | 98 | 86 |

(130)

Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období v absolutním vyjádření snížil o 14 %. Šetření ukázalo, že u tohoto druhu výrobního odvětví, které obvykle pracuje na zakázku, se nejedná o rozhodující ukazatel.

Tabulka 8

2008

2009

2010

OŠ

Zásoby (v tunách)

7 754

6 647

7 611

6 647

Index (2008 = 100)

100

86

98

86

4.3.2.   Prodejní ceny

| (131) | Prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie se v posuzovaném období snížily o 12 %.

  Tabulka 9 | 2008 | 2009 | 2010 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná cena v EU při prodeji odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v EUR/t) | 4 103 | 3 818 | 3 811 | 3 615 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 93 | 93 | 88 |

(131)

Prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie se v posuzovaném období snížily o 12 %.

Tabulka 9

2008

2009

2010

OŠ

Průměrná cena v EU při prodeji odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v EUR/t)

4 103

3 818

3 811

3 615

Index (2008 = 100)

100

93

93

88

4.3.3.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získat kapitál a mzdy

| (132) | V posuzovaném období se ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál, investice a mzdy ve výrobním odvětví Unie vyvíjely takto:

  Tabulka 10 | 2008 | 2009 | 2010 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čistý zisk při prodeji v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistého obratu z prodeje) | 4,2 % | 2,2 % | 0,1 % | 3,5 % |
| Peněžní tok (v EUR) | 10 531 970 | 6 205 824 | 9 267 381 | 11 998 647 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 59 | 88 | 114 |
| Čisté investice (v EUR) | 13 686 363 | 9 423 983 | 10 805 215 | 9 690 923 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 69 | 79 | 71 |
| Návratnost investic (čistý zisk v % čisté účetní hodnoty investic) | 19,2 % | 14,8 % | –51,3 % | 5,5 % |
| Index (2008 = 100) | 100 | 77 | – 267 | 29 |
| Roční mzdové náklady na zaměstnance | 20 436 | 20 526 | 21 619 | 20 832 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 100 | 106 | 102 |

(132)

V posuzovaném období se ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál, investice a mzdy ve výrobním odvětví Unie vyvíjely takto:

Tabulka 10

2008

2009

2010

OŠ

Čistý zisk při prodeji v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistého obratu z prodeje)

4,2 %

2,2 %

0,1 %

3,5 %

Peněžní tok (v EUR)

10 531 970

6 205 824

9 267 381

11 998 647

Index (2008 = 100)

100

59

88

114

Čisté investice (v EUR)

13 686 363

9 423 983

10 805 215

9 690 923

Index (2008 = 100)

100

69

79

71

Návratnost investic (čistý zisk v % čisté účetní hodnoty investic)

19,2 %

14,8 %

–51,3 %

5,5 %

Index (2008 = 100)

100

77

– 267

29

Roční mzdové náklady na zaměstnance

20 436

20 526

21 619

20 832

Index (2008 = 100)

100

100

106

102

| (133) | Ziskovost výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 0,7 procentního bodu. Ziskovost byla nejnižší v roce 2010, kdy pokles mezi rokem 2008 a 2010 dosáhl 4,1 procentního bodu. |
| --- | --- |

(133)

Ziskovost výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 0,7 procentního bodu. Ziskovost byla nejnižší v roce 2010, kdy pokles mezi rokem 2008 a 2010 dosáhl 4,1 procentního bodu.

| (134) | Je třeba zdůraznit, že situace výrobního odvětví Unie byla nejistá již na počátku posuzovaného období, a to kvůli obrovskému objemu levného dovozu z Číny na trh Unie, který v období 2002–2004 prudce vzrostl a po zrušení dovozních kvót u tohoto dovozu od roku 2005 dosáhl velmi významného podílu na trhu. To bylo příčinou významné restrukturalizace odvětví, která byla na počátku posuzovaného období v závěrečné fázi. |
| --- | --- |

(134)

Je třeba zdůraznit, že situace výrobního odvětví Unie byla nejistá již na počátku posuzovaného období, a to kvůli obrovskému objemu levného dovozu z Číny na trh Unie, který v období 2002–2004 prudce vzrostl a po zrušení dovozních kvót u tohoto dovozu od roku 2005 dosáhl velmi významného podílu na trhu. To bylo příčinou významné restrukturalizace odvětví, která byla na počátku posuzovaného období v závěrečné fázi.

| (135) | Vzhledem k tomuto vývoji před posuzovaným obdobím nelze zisk, jehož bylo dosaženo na počátku posuzovaného období, považovat za běžný zisk. Jelikož v této souvislosti nebyly obdrženy žádné informace, usuzuje se, že jako vhodné srovnávací měřítko může předběžně sloužit běžná úroveň zisku u jiného široce používaného a důležitého spotřebního výrobku, který byl předmětem antidumpingového šetření, a to usňové obuvi. Tato úroveň zisku činí 6 % (7). Je tudíž zřejmé, že celkově nebylo výrobní odvětví Unie během celého posuzovaného období schopno dosáhnout úrovně zisku, kterou lze u tohoto výrobku považovat za přijatelnou. |
| --- | --- |

(135)

Vzhledem k tomuto vývoji před posuzovaným obdobím nelze zisk, jehož bylo dosaženo na počátku posuzovaného období, považovat za běžný zisk. Jelikož v této souvislosti nebyly obdrženy žádné informace, usuzuje se, že jako vhodné srovnávací měřítko může předběžně sloužit běžná úroveň zisku u jiného široce používaného a důležitého spotřebního výrobku, který byl předmětem antidumpingového šetření, a to usňové obuvi. Tato úroveň zisku činí 6 % (7). Je tudíž zřejmé, že celkově nebylo výrobní odvětví Unie během celého posuzovaného období schopno dosáhnout úrovně zisku, kterou lze u tohoto výrobku považovat za přijatelnou.

| (136) | Peněžní tok výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období značně zvýšil. To však lze přičíst některým větším a zavedeným společnostem, u malých a středních podniků tomu tak nebylo. Výše čistých investic klesla o 33 %. Je však třeba podotknout, že do konce posuzovaného období investice u malých a středních podniků téměř neexistovaly. Pouze dvě společnosti, které nepatří k malým a středním podnikům, si mohly dovolit uskutečnit v posuzovaném období významné investice. V průběhu celého posuzovaného období se návratnost investic snižovala více než ziskovost. |
| --- | --- |

(136)

Peněžní tok výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období značně zvýšil. To však lze přičíst některým větším a zavedeným společnostem, u malých a středních podniků tomu tak nebylo. Výše čistých investic klesla o 33 %. Je však třeba podotknout, že do konce posuzovaného období investice u malých a středních podniků téměř neexistovaly. Pouze dvě společnosti, které nepatří k malým a středním podnikům, si mohly dovolit uskutečnit v posuzovaném období významné investice. V průběhu celého posuzovaného období se návratnost investic snižovala více než ziskovost.

| (137) | Mezi rokem 2008 a obdobím šetření vzrostla průměrná mzda na zaměstnance o 2 %. Tento růst mzdových nákladů je podstatně nižší než celkový vývoj mzdových nákladů v Unii v průběhu posuzovaného období, což naznačuje, že se výrobní odvětví Unie snažilo zachovat mzdy na co nejnižší úrovni. |
| --- | --- |

(137)

Mezi rokem 2008 a obdobím šetření vzrostla průměrná mzda na zaměstnance o 2 %. Tento růst mzdových nákladů je podstatně nižší než celkový vývoj mzdových nákladů v Unii v průběhu posuzovaného období, což naznačuje, že se výrobní odvětví Unie snažilo zachovat mzdy na co nejnižší úrovni.

4.3.4.   Výrobní náklady

| (138) | V posuzovaném období se výrobní náklady snížily o 10 %.

  Tabulka 11 | 2008 | 2009 | 2010 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výrobní náklady (v EUR/t) | 3 578 | 3 583 | 3 514 | 3 230 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 100 | 98 | 90 |

(138)

V posuzovaném období se výrobní náklady snížily o 10 %.

Tabulka 11

2008

2009

2010

OŠ

Výrobní náklady (v EUR/t)

3 578

3 583

3 514

3 230

Index (2008 = 100)

100

100

98

90

5.   Závěr ohledně újmy

| (139) | Šetření prokázalo, že ukazatele újmy, jako je objem výroby, kapacita, prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a zaměstnanost, se v posuzovaném období zhoršily. |
| --- | --- |

(139)

Šetření prokázalo, že ukazatele újmy, jako je objem výroby, kapacita, prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a zaměstnanost, se v posuzovaném období zhoršily.

| (140) | Ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobců v Unii, jako je ziskovost, investice a návratnost investic, se v posuzovaném období vyvíjely negativně. |
| --- | --- |

(140)

Ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobců v Unii, jako je ziskovost, investice a návratnost investic, se v posuzovaném období vyvíjely negativně.

| (141) | Ziskovost nejenže nedosáhla uspokojivé úrovně pro dané odvětví, nýbrž se v posuzovaném období zhoršila. Trvalé snižování prodejních cen výrobního odvětví Unie znamenalo, že výrobní odvětví nebylo schopno dosáhnout téměř žádného zisku. |
| --- | --- |

(141)

Ziskovost nejenže nedosáhla uspokojivé úrovně pro dané odvětví, nýbrž se v posuzovaném období zhoršila. Trvalé snižování prodejních cen výrobního odvětví Unie znamenalo, že výrobní odvětví nebylo schopno dosáhnout téměř žádného zisku.

| (142) | Produktivita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšila, přičemž důvodem je především jeho značná snaha soutěžit s významným dumpingovým čínským dovozem. |
| --- | --- |

(142)

Produktivita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšila, přičemž důvodem je především jeho značná snaha soutěžit s významným dumpingovým čínským dovozem.

| (143) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(143)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

E.   PŘÍČINNÁ SOUVISLOST

1.   Úvod

| (144) | V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu. |
| --- | --- |

(144)

V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.

2.   Účinek dumpingového dovozu

| (145) | Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii během posuzovaného období snížila o 12 %. Zatímco objem dumpingového dovozu z Číny klesl přibližně o 9 %, jeho podíl na trhu současně vzrostl. Objem prodeje výrobního odvětví Unie klesl o 20 % a podíl na trhu se zmenšil z 23 % v roce 2008 na 20,9 % v období šetření. |
| --- | --- |

(145)

Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii během posuzovaného období snížila o 12 %. Zatímco objem dumpingového dovozu z Číny klesl přibližně o 9 %, jeho podíl na trhu současně vzrostl. Objem prodeje výrobního odvětví Unie klesl o 20 % a podíl na trhu se zmenšil z 23 % v roce 2008 na 20,9 % v období šetření.

| (146) | V období od roku 2009 do konce období šetření spotřeba v Unii rostla, zatímco se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snižoval, na rozdíl od dumpingového dovozu z Číny, jehož podíl na trhu se v tomto období značně zvýšil. |
| --- | --- |

(146)

V období od roku 2009 do konce období šetření spotřeba v Unii rostla, zatímco se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snižoval, na rozdíl od dumpingového dovozu z Číny, jehož podíl na trhu se v tomto období značně zvýšil.

| (147) | Ceny dumpingového dovozu z Číny v posuzovaném období rostly. I když se v posuzovaném období průměrná cena dovozu z Číny zvýšila o 18 %, tyto ceny byly trvale nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie, zejména v období šetření, a vyvíjely tudíž tlak na ceny na trhu v Unii. Snižování prodejních cen výrobního odvětví Unie na trhu Unie a jeho ziskovosti lze proto přičíst stlačování cen, které na trhu Unie způsoboval dumpingový dovoz z Číny. Pokles výrobních nákladů výrobního odvětví Unie a snížení zaměstnanosti prokazuje snahu výrobního odvětví reagovat na tento dovoz. |
| --- | --- |

(147)

Ceny dumpingového dovozu z Číny v posuzovaném období rostly. I když se v posuzovaném období průměrná cena dovozu z Číny zvýšila o 18 %, tyto ceny byly trvale nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie, zejména v období šetření, a vyvíjely tudíž tlak na ceny na trhu v Unii. Snižování prodejních cen výrobního odvětví Unie na trhu Unie a jeho ziskovosti lze proto přičíst stlačování cen, které na trhu Unie způsoboval dumpingový dovoz z Číny. Pokles výrobních nákladů výrobního odvětví Unie a snížení zaměstnanosti prokazuje snahu výrobního odvětví reagovat na tento dovoz.

| (148) | Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že existence čínského dovozu a zvýšení podílu dumpingového dovozu z Číny s cenami podstatně nižšími, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, na trhu hrálo rozhodující roli v podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie, která se projevuje zejména v jeho špatné finanční situaci a zhoršování u většiny ukazatelů újmy. |
| --- | --- |

(148)

Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že existence čínského dovozu a zvýšení podílu dumpingového dovozu z Číny s cenami podstatně nižšími, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, na trhu hrálo rozhodující roli v podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie, která se projevuje zejména v jeho špatné finanční situaci a zhoršování u většiny ukazatelů újmy.

3.   Účinky jiných činitelů

| (149) | V rámci příčinné souvislosti byly zkoumány tyto jiné činitele: vývoj poptávky na trhu Unie a její segmentace, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, dovoz výrobku, jehož se týká toto šetření, z ostatních zemí, protisoutěžní praktiky na trhu Unie, rozdíly ve výrobních metodách a trh s použitým zbožím. Analyzovány byly i další činitele. |
| --- | --- |

(149)

V rámci příčinné souvislosti byly zkoumány tyto jiné činitele: vývoj poptávky na trhu Unie a její segmentace, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, dovoz výrobku, jehož se týká toto šetření, z ostatních zemí, protisoutěžní praktiky na trhu Unie, rozdíly ve výrobních metodách a trh s použitým zbožím. Analyzovány byly i další činitele.

3.1.   Dovoz z jiných třetích zemí než z dotčené země

| (150) | Objem dovozu z ostatních třetích zemí v posuzovaném období je uveden v následující tabulce. Trendy týkající se množství a cen vycházejí z údajů Eurostatu.

  Tabulka 12 | 2008 | 2009 | 2010 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí (v tunách) | 100 971 | 81 464 | 81 602 | 88 706 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 81 | 81 | 88 |
| Podíl na trhu | 12,2 % | 11,8 % | 10,9 % | 12,2 % |
| Průměrná dovozní cena (v EUR/t) | 2 378 | 2 354 | 2 591 | 2 522 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 99 | 109 | 106 |
| Objem dovozu z Turecka (v tunách) | 36 952 | 33 275 | 32 887 | 40 553 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 90 | 89 | 110 |
| Podíl na trhu | 4,5 % | 4,8 % | 4,4 % | 5,6 % |
| Průměrná dovozní cena (v EUR/t) | 2 027 | 2 014 | 2 171 | 2 058 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 99 | 107 | 102 |

(150)

Objem dovozu z ostatních třetích zemí v posuzovaném období je uveden v následující tabulce. Trendy týkající se množství a cen vycházejí z údajů Eurostatu.

Tabulka 12

2008

2009

2010

OŠ

Objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí (v tunách)

100 971

81 464

81 602

88 706

Index (2008 = 100)

100

81

81

88

Podíl na trhu

12,2 %

11,8 %

10,9 %

12,2 %

Průměrná dovozní cena (v EUR/t)

2 378

2 354

2 591

2 522

Index (2008 = 100)

100

99

109

106

Objem dovozu z Turecka (v tunách)

36 952

33 275

32 887

40 553

Index (2008 = 100)

100

90

89

110

Podíl na trhu

4,5 %

4,8 %

4,4 %

5,6 %

Průměrná dovozní cena (v EUR/t)

2 027

2 014

2 171

2 058

Index (2008 = 100)

100

99

107

102

| (151) | Dovoz ze třetích zemí se v posuzovaném období snížil o 12 %, zatímco podíl tohoto dovozu na trhu byl poměrně stálý. |
| --- | --- |

(151)

Dovoz ze třetích zemí se v posuzovaném období snížil o 12 %, zatímco podíl tohoto dovozu na trhu byl poměrně stálý.

| (152) | Je třeba podotknout, že průměrné ceny dovozu z ostatních třetích zemí v posuzovaném období vzrostly o 6 % a byly trvale vyšší než průměrná prodejní cena čínského vývozu (v období šetření o 68 %). |
| --- | --- |

(152)

Je třeba podotknout, že průměrné ceny dovozu z ostatních třetích zemí v posuzovaném období vzrostly o 6 % a byly trvale vyšší než průměrná prodejní cena čínského vývozu (v období šetření o 68 %).

| (153) | CCCLA uvedla, že se mezi rokem 2010 a 2011 dovoz z Turecka zvýšil o 8 % a že ceny dovozu z Turecka byly údajně vyšší než ceny dovozu z Číny přibližně pouze o 20 %. |
| --- | --- |

(153)

CCCLA uvedla, že se mezi rokem 2010 a 2011 dovoz z Turecka zvýšil o 8 % a že ceny dovozu z Turecka byly údajně vyšší než ceny dovozu z Číny přibližně pouze o 20 %.

| (154) | Co se týká tohoto tvrzení, uvádí se, že při srovnání situace na počátku a na konci posuzovaného období vzrostl objem dovozu z Turecka o 10 % neboli o 1,1 procentního bodu, jeho průměrné ceny však byly trvale mnohem vyšší (od 37 % do 60 %) než ceny čínského dovozu. Na tento dovoz nikdy nepřipadal podíl na trhu vyšší než 5,6 %. Lze tudíž těžko dospět k závěru, že podstatnou újmu způsobil výrobnímu odvětví Unie turecký dovoz. |
| --- | --- |

(154)

Co se týká tohoto tvrzení, uvádí se, že při srovnání situace na počátku a na konci posuzovaného období vzrostl objem dovozu z Turecka o 10 % neboli o 1,1 procentního bodu, jeho průměrné ceny však byly trvale mnohem vyšší (od 37 % do 60 %) než ceny čínského dovozu. Na tento dovoz nikdy nepřipadal podíl na trhu vyšší než 5,6 %. Lze tudíž těžko dospět k závěru, že podstatnou újmu způsobil výrobnímu odvětví Unie turecký dovoz.

| (155) | Z výše uvedených důvodů se vyvozuje závěr, že dovoz z ostatních třetích zemí neovlivnil podstatně situaci výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(155)

Z výše uvedených důvodů se vyvozuje závěr, že dovoz z ostatních třetích zemí neovlivnil podstatně situaci výrobního odvětví Unie.

3.2.   Segmenty trhu

| (156) | Sdružení dovozců se sídlem v Německu a někteří jeho členové uvedli, že na základě cen pro konečného spotřebitele, jakosti výrobku a prodejních kanálů je nutno trh s keramickými výrobky, kterých se týká toto šetření, rozdělit nejméně na tyto tři segmenty: špičkové výrobky (vysoká jakost, vysoké ceny), výrobky střední/nízké kategorie (střední/nízká jakost, střední/nízké ceny) a zvláštní výrobky (například dekorativní předměty, suvenýry, květináče a hotelový porcelán). Většina výroby v Unii je údajně prodávána na trhu špičkových výrobků a/nebo zvláštních výrobků, zatímco čínský dovoz patří převážně do segmentu trhu s levnými výrobky. Výrobní odvětví Unie se zaměřuje většinou spíše na prodej v malých obchodech než na místech, kde nakupují běžní spotřebitelé. Čínský dovoz proto nesoutěží přímo s výrobou v Unii. |
| --- | --- |

(156)

Sdružení dovozců se sídlem v Německu a někteří jeho členové uvedli, že na základě cen pro konečného spotřebitele, jakosti výrobku a prodejních kanálů je nutno trh s keramickými výrobky, kterých se týká toto šetření, rozdělit nejméně na tyto tři segmenty: špičkové výrobky (vysoká jakost, vysoké ceny), výrobky střední/nízké kategorie (střední/nízká jakost, střední/nízké ceny) a zvláštní výrobky (například dekorativní předměty, suvenýry, květináče a hotelový porcelán). Většina výroby v Unii je údajně prodávána na trhu špičkových výrobků a/nebo zvláštních výrobků, zatímco čínský dovoz patří převážně do segmentu trhu s levnými výrobky. Výrobní odvětví Unie se zaměřuje většinou spíše na prodej v malých obchodech než na místech, kde nakupují běžní spotřebitelé. Čínský dovoz proto nesoutěží přímo s výrobou v Unii.

| (157) | Šetření však tato tvrzení nepotvrdilo. Za prvé se podotýká, že obdobný výrobek nezahrnuje některé předměty, na něž tyto strany odkazují, například čistě dekorativní předměty (viz (51). a (52). bod odůvodnění). Šetření za druhé prokázalo, že současná výroba v Unii zásobuje všechny trhy stejně jako čínský dovoz. Příslušná část čínského dovozu by ve skutečnosti spadala do segmentů špičkových nebo zvláštních výrobků. Jeden britský dovozce uvedl, že z Číny dováží špičkové výrobky, a skupina společností z EU s výrobními zájmy v Číně poukázala na velmi vysoké ceny, které na trhu Unie účtuje za své kameninové výrobky pocházející z Číny. |
| --- | --- |

(157)

Šetření však tato tvrzení nepotvrdilo. Za prvé se podotýká, že obdobný výrobek nezahrnuje některé předměty, na něž tyto strany odkazují, například čistě dekorativní předměty (viz (51). a (52). bod odůvodnění). Šetření za druhé prokázalo, že současná výroba v Unii zásobuje všechny trhy stejně jako čínský dovoz. Příslušná část čínského dovozu by ve skutečnosti spadala do segmentů špičkových nebo zvláštních výrobků. Jeden britský dovozce uvedl, že z Číny dováží špičkové výrobky, a skupina společností z EU s výrobními zájmy v Číně poukázala na velmi vysoké ceny, které na trhu Unie účtuje za své kameninové výrobky pocházející z Číny.

| (158) | Závěrem se odkazuje na oddíl B.1.2, v němž byl vyvozen závěr, že se všechny typy dotčeného výrobku a obdobného výrobku považují za jediný výrobek. Analýzu je tudíž nutno provést na úrovni dotčeného výrobku a obdobného výrobku. Jakékoli tvrzení ohledně určitých segmentů proto nelze uznat. |
| --- | --- |

(158)

Závěrem se odkazuje na oddíl B.1.2, v němž byl vyvozen závěr, že se všechny typy dotčeného výrobku a obdobného výrobku považují za jediný výrobek. Analýzu je tudíž nutno provést na úrovni dotčeného výrobku a obdobného výrobku. Jakékoli tvrzení ohledně určitých segmentů proto nelze uznat.

3.3.   Spotřeba a poptávka

| (159) | Evropské sdružení dovozců a maloobchodníků a CCCLA poukázaly na snižování poptávky v Unii. Jeden dovozce nezařazený do vzorku uvedl, že se poptávka po porcelánu, zejména s ohledem na vedlejší a doplňkový sortiment a v soukromém sektoru, prudce snižuje a že ostatní poptávka je mimořádně diverzifikovaná. Několik stran obdobně tvrdilo, že kvůli měnící se módě nyní spotřebitelé hledají cenově dostupné keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní. Podle názoru jednoho velkoobchodníka se trh pro špičkové výrobky zmenšuje a bude se zmenšovat i v dalších letech. |
| --- | --- |

(159)

Evropské sdružení dovozců a maloobchodníků a CCCLA poukázaly na snižování poptávky v Unii. Jeden dovozce nezařazený do vzorku uvedl, že se poptávka po porcelánu, zejména s ohledem na vedlejší a doplňkový sortiment a v soukromém sektoru, prudce snižuje a že ostatní poptávka je mimořádně diverzifikovaná. Několik stran obdobně tvrdilo, že kvůli měnící se módě nyní spotřebitelé hledají cenově dostupné keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní. Podle názoru jednoho velkoobchodníka se trh pro špičkové výrobky zmenšuje a bude se zmenšovat i v dalších letech.

| (160) | Podle výše uvedeného evropského sdružení dovozců a maloobchodníků vysvětluje pokles prodeje a výroby výrobců v Unii v posuzovaném období snižování poptávky. |
| --- | --- |

(160)

Podle výše uvedeného evropského sdružení dovozců a maloobchodníků vysvětluje pokles prodeje a výroby výrobců v Unii v posuzovaném období snižování poptávky.

| (161) | CCCLA uvedla, že podnět ukazuje významné výkyvy ve výši spotřeby v Unii v průběhu posuzovaného období v souladu s celkovými makroekonomickými podmínkami. Podle CCCLA se v posuzovaném období vyvíjely faktory újmy v souladu s výkyvy v poptávce v Unii a na ostatních trzích a prodej výrobců v Unii i čínský dovoz sledovaly změny poptávky. |
| --- | --- |

(161)

CCCLA uvedla, že podnět ukazuje významné výkyvy ve výši spotřeby v Unii v průběhu posuzovaného období v souladu s celkovými makroekonomickými podmínkami. Podle CCCLA se v posuzovaném období vyvíjely faktory újmy v souladu s výkyvy v poptávce v Unii a na ostatních trzích a prodej výrobců v Unii i čínský dovoz sledovaly změny poptávky.

| (162) | Sdružení dovozců se sídlem v Německu a někteří jeho členové uvedli, že údaje o čínském dovozu po rozšíření Unie v roce 2004 a zrušení dovozních kvót u tohoto výrobku ode dne 1. ledna 2005 naznačují obrovskou poptávku po levnějším stolním nádobí a náčiní na trhu Unie mezi rokem 2002 a 2005, načež mezi rokem 2005 a 2010 následoval pokles. Výrobci v Unii údajně nebyli ochotni a/nebo schopni tuto poptávku uspokojit. |
| --- | --- |

(162)

Sdružení dovozců se sídlem v Německu a někteří jeho členové uvedli, že údaje o čínském dovozu po rozšíření Unie v roce 2004 a zrušení dovozních kvót u tohoto výrobku ode dne 1. ledna 2005 naznačují obrovskou poptávku po levnějším stolním nádobí a náčiní na trhu Unie mezi rokem 2002 a 2005, načež mezi rokem 2005 a 2010 následoval pokles. Výrobci v Unii údajně nebyli ochotni a/nebo schopni tuto poptávku uspokojit.

| (163) | Co se týká těchto tvrzení, za prvé se odkazuje na oddíl B.1.2, v němž byl vyvozen závěr, že se veškeré typy dotčeného výrobku a obdobného výrobku považují za jediný výrobek. Tvrzení týkající se určitého sortimentu proto není podstatné a analýzu je nutno provést na úrovni dotčeného výrobku a obdobného výrobku. |
| --- | --- |

(163)

Co se týká těchto tvrzení, za prvé se odkazuje na oddíl B.1.2, v němž byl vyvozen závěr, že se veškeré typy dotčeného výrobku a obdobného výrobku považují za jediný výrobek. Tvrzení týkající se určitého sortimentu proto není podstatné a analýzu je nutno provést na úrovni dotčeného výrobku a obdobného výrobku.

| (164) | Za druhé, tvrzení, že se faktory újmy vyvíjely v souladu s výkyvy poptávky na ostatních vývozních trzích, je v rozporu se skutečností, že se vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku vyvíjela v posuzovaném období kladně. |
| --- | --- |

(164)

Za druhé, tvrzení, že se faktory újmy vyvíjely v souladu s výkyvy poptávky na ostatních vývozních trzích, je v rozporu se skutečností, že se vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku vyvíjela v posuzovaném období kladně.

| (165) | Za třetí, jak je vyvozeno v oddíle D.2, spotřeba se v posuzovaném období snižovala. Neexistovaly žádné důkazy, které by potvrzovaly, že výrobci v Unii nebyli ochotni a/nebo schopni uspokojit obrovskou poptávku po levnějším stolním nádobí a náčiní v Unii. Naopak, při šetření bylo zjištěno, že v celém posuzovaném období uspokojovali výrobci v Unii poptávku po různých typech, včetně levnějšího stolního nádobí a náčiní. I když v Unii během posuzovaného období existovaly výkyvy v úrovni spotřeby, které mohly v určité fázi přispět ke špatné situaci výrobního odvětví Unie, nelze mít celkově za to, že mají takový dopad, aby mohly narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla výrobnímu odvětví způsobena v období šetření. |
| --- | --- |

(165)

Za třetí, jak je vyvozeno v oddíle D.2, spotřeba se v posuzovaném období snižovala. Neexistovaly žádné důkazy, které by potvrzovaly, že výrobci v Unii nebyli ochotni a/nebo schopni uspokojit obrovskou poptávku po levnějším stolním nádobí a náčiní v Unii. Naopak, při šetření bylo zjištěno, že v celém posuzovaném období uspokojovali výrobci v Unii poptávku po různých typech, včetně levnějšího stolního nádobí a náčiní. I když v Unii během posuzovaného období existovaly výkyvy v úrovni spotřeby, které mohly v určité fázi přispět ke špatné situaci výrobního odvětví Unie, nelze mít celkově za to, že mají takový dopad, aby mohly narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla výrobnímu odvětví způsobena v období šetření.

| (166) | Tato tvrzení se proto zamítají. |
| --- | --- |

(166)

Tato tvrzení se proto zamítají.

3.4.   Vývoz výrobního odvětví Unie

| (167) | Podle údajů z Eurostatu (objem vývozu) a od výrobců v Unii zařazených do vzorku (průměrná vývozní cena) se vývoz výrobního odvětví Unie vyvíjel v posuzovaném období takto:

  Tabulka 13 | 2008 | 2009 | 2010 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem vývozu (v tunách) | 90 968 | 73 502 | 83 091 | 88 105 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 81 | 91 | 97 |
| Průměrná vývozní cena (v EUR/t) | 3 136 | 2 983 | 3 462 | 3 125 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 95 | 110 | 100 |

(167)

Podle údajů z Eurostatu (objem vývozu) a od výrobců v Unii zařazených do vzorku (průměrná vývozní cena) se vývoz výrobního odvětví Unie vyvíjel v posuzovaném období takto:

Tabulka 13

2008

2009

2010

OŠ

Objem vývozu (v tunách)

90 968

73 502

83 091

88 105

Index (2008 = 100)

100

81

91

97

Průměrná vývozní cena (v EUR/t)

3 136

2 983

3 462

3 125

Index (2008 = 100)

100

95

110

100

| (168) | CCCLA podotkla, že podle údajů v podnětu se vývoz výrobců v Unii mezi rokem 2009 a 2011 podstatně zvýšil. Tato strana uvedla, že se faktory újmy vyvíjely negativně, když se vývozní výkonnost výrobců v Unii snížila. Újma byla proto způsobena nepříznivým vývojem vývozu výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(168)

CCCLA podotkla, že podle údajů v podnětu se vývoz výrobců v Unii mezi rokem 2009 a 2011 podstatně zvýšil. Tato strana uvedla, že se faktory újmy vyvíjely negativně, když se vývozní výkonnost výrobců v Unii snížila. Újma byla proto způsobena nepříznivým vývojem vývozu výrobního odvětví Unie.

| (169) | V této souvislosti je třeba za prvé podotknout, že se analýza újmy zaměřuje na situaci výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Případné změny vývozní výkonnosti proto nemají žádný dopad na většinu ukazatelů, které byly analyzovány výše, jako je objem prodeje, podíl na trhu a ceny. Za druhé, vývoz výrobního odvětví Unie lze vykládat jako způsob kompenzace klesajícího prodeje na trhu Unie, tj. na trhu, na němž je způsobována újma. Za třetí, jak prokazuje výše uvedená tabulka, celkový vývoz z Unie se snížil o 3 %. Rovněž vývozní ceny spolupracujících vývozců, kteří byli zařazeni do vzorku, byly v posuzovaném období stálé. |
| --- | --- |

(169)

V této souvislosti je třeba za prvé podotknout, že se analýza újmy zaměřuje na situaci výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Případné změny vývozní výkonnosti proto nemají žádný dopad na většinu ukazatelů, které byly analyzovány výše, jako je objem prodeje, podíl na trhu a ceny. Za druhé, vývoz výrobního odvětví Unie lze vykládat jako způsob kompenzace klesajícího prodeje na trhu Unie, tj. na trhu, na němž je způsobována újma. Za třetí, jak prokazuje výše uvedená tabulka, celkový vývoz z Unie se snížil o 3 %. Rovněž vývozní ceny spolupracujících vývozců, kteří byli zařazeni do vzorku, byly v posuzovaném období stálé.

| (170) | Toto tvrzení se proto zamítá a vyvozuje se závěr, že vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie nezpůsobila podstatnou újmu. |
| --- | --- |

(170)

Toto tvrzení se proto zamítá a vyvozuje se závěr, že vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie nezpůsobila podstatnou újmu.

3.5.   Zrušení dovozních kvót

| (171) | Do dne 1. ledna 2005 platily v případě členských států, jež byly v té době členy Unie, pro výrobky kódů KN uvedených v (56). bodě odůvodnění pocházející z Číny množstevní kvóty, které v roce 2000 činily celkem 84 473 tun a do roku 2004 se postupně zvýšily na 147 744 tun. Z dostupných statistických údajů vyplývá, že v roce 2004 činil dovoz dotčeného výrobku ze strany 27 zemí, které jsou nyní členskými státy, 173 809 tun. O rok později, po zrušení kvót, tento dovoz vzrostl na 530 294 tun. Od té doby nebyl čínský dovoz nikdy nižší než 449 000 tun ročně. |
| --- | --- |

(171)

Do dne 1. ledna 2005 platily v případě členských států, jež byly v té době členy Unie, pro výrobky kódů KN uvedených v (56). bodě odůvodnění pocházející z Číny množstevní kvóty, které v roce 2000 činily celkem 84 473 tun a do roku 2004 se postupně zvýšily na 147 744 tun. Z dostupných statistických údajů vyplývá, že v roce 2004 činil dovoz dotčeného výrobku ze strany 27 zemí, které jsou nyní členskými státy, 173 809 tun. O rok později, po zrušení kvót, tento dovoz vzrostl na 530 294 tun. Od té doby nebyl čínský dovoz nikdy nižší než 449 000 tun ročně.

| (172) | Co se týká úlohy dovozních kvót v újmě zaznamenané v posuzovaném období, za prvé je třeba uvést, že vzhledem k tomu, že se kvóty postupně zvyšovaly a byly zrušeny 3 roky před začátkem posuzovaného období a 6 let před začátkem období šetření, docházelo na trhu Unie od roku 2002 k velké restrukturalizaci s cílem zohlednit tyto změněné tržní podmínky. To dokládají i informace o uzavírání podniků a platební neschopnosti evropských výrobců keramického stolního nádobí a náčiní, které poskytl žadatel. V důsledku toho bylo výrobní odvětví Unie do začátku posuzovaného období přeměněno na menší a výkonné odvětví. |
| --- | --- |

(172)

Co se týká úlohy dovozních kvót v újmě zaznamenané v posuzovaném období, za prvé je třeba uvést, že vzhledem k tomu, že se kvóty postupně zvyšovaly a byly zrušeny 3 roky před začátkem posuzovaného období a 6 let před začátkem období šetření, docházelo na trhu Unie od roku 2002 k velké restrukturalizaci s cílem zohlednit tyto změněné tržní podmínky. To dokládají i informace o uzavírání podniků a platební neschopnosti evropských výrobců keramického stolního nádobí a náčiní, které poskytl žadatel. V důsledku toho bylo výrobní odvětví Unie do začátku posuzovaného období přeměněno na menší a výkonné odvětví.

| (173) | Lze tudíž mít za to, že účinky zrušení dovozních kvót vztahujících se na dotčený výrobek v roce 2005 mohly mít před začátkem posuzovaného období negativní dopad na zdraví výrobního odvětví Unie. I kdyby tomu tak však bylo, újmu v období šetření působil dumpingový dovoz. Zrušení dovozních kvót od roku 2005 proto nenarušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla výrobnímu odvětví Unie způsobena v posuzovaném období a v období šetření. |
| --- | --- |

(173)

Lze tudíž mít za to, že účinky zrušení dovozních kvót vztahujících se na dotčený výrobek v roce 2005 mohly mít před začátkem posuzovaného období negativní dopad na zdraví výrobního odvětví Unie. I kdyby tomu tak však bylo, újmu v období šetření působil dumpingový dovoz. Zrušení dovozních kvót od roku 2005 proto nenarušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla výrobnímu odvětví Unie způsobena v posuzovaném období a v období šetření.

3.6.   Protisoutěžní praktiky na trhu Unie

| (174) | Řada stran tvrdila, že újma je způsobena protisoutěžními praktikami na trhu Unie, a rovněž se uvádělo, že toto antidumpingové řízení bylo zahájeno s cílem vzpamatovat se ze ztrát vyplývajících z pokut uložených za protiprávní kartely. CCCLA uvedla, že existence jednání ve vzájemné shodě na trhu Unie může vést k tomu, že údaje o újmě (konkrétně prodejní ceny, objemy prodeje, podíl na trhu a zisky) uvedené v podnětu a shromážděné v průběhu šetření nejsou spolehlivé, jelikož nepředstavují situaci, která odráží běžné fungování trhu. |
| --- | --- |

(174)

Řada stran tvrdila, že újma je způsobena protisoutěžními praktikami na trhu Unie, a rovněž se uvádělo, že toto antidumpingové řízení bylo zahájeno s cílem vzpamatovat se ze ztrát vyplývajících z pokut uložených za protiprávní kartely. CCCLA uvedla, že existence jednání ve vzájemné shodě na trhu Unie může vést k tomu, že údaje o újmě (konkrétně prodejní ceny, objemy prodeje, podíl na trhu a zisky) uvedené v podnětu a shromážděné v průběhu šetření nejsou spolehlivé, jelikož nepředstavují situaci, která odráží běžné fungování trhu.

| (175) | Na straně jedné se uvádí, že v roce 2010 uložila Komise pokuty sedmnácti podnikům vyrábějícím koupelnové vybavení za kartel za účelem stanovování cen, který trval od roku 1992 do roku 2004 a který se týkal šesti členských států: Německa, Rakouska, Itálie, Francie, Belgického království (Belgie) a Nizozemského království (Nizozemsko) (8). K dotyčným praktikám docházelo před posuzovaným obdobím a týkaly se jiných výrobků. Jediný dotčený podnik, který v posuzovaném období působil rovněž v odvětví keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, mimoto podal u Tribunálu Evropské unie žalobu na zrušení pokuty. Tato žaloba se dosud projednává. Německé orgány zahájily na druhou stranu v únoru 2011 u některých německých výrobců stolního nádobí a náčiní šetření týkající se kartelu. Výsledky tohoto šetření německé orgány dosud nezveřejnily, takže v tomto ohledu nelze vyvodit žádné závěry. Toto šetření se mimoto týká pouze jednoho členského státu, zatímco výrobní odvětví Unie je poměrně rozšířené. Tato tvrzení byla proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(175)

Na straně jedné se uvádí, že v roce 2010 uložila Komise pokuty sedmnácti podnikům vyrábějícím koupelnové vybavení za kartel za účelem stanovování cen, který trval od roku 1992 do roku 2004 a který se týkal šesti členských států: Německa, Rakouska, Itálie, Francie, Belgického království (Belgie) a Nizozemského království (Nizozemsko) (8). K dotyčným praktikám docházelo před posuzovaným obdobím a týkaly se jiných výrobků. Jediný dotčený podnik, který v posuzovaném období působil rovněž v odvětví keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, mimoto podal u Tribunálu Evropské unie žalobu na zrušení pokuty. Tato žaloba se dosud projednává. Německé orgány zahájily na druhou stranu v únoru 2011 u některých německých výrobců stolního nádobí a náčiní šetření týkající se kartelu. Výsledky tohoto šetření německé orgány dosud nezveřejnily, takže v tomto ohledu nelze vyvodit žádné závěry. Toto šetření se mimoto týká pouze jednoho členského státu, zatímco výrobní odvětví Unie je poměrně rozšířené. Tato tvrzení byla proto zamítnuta.

| (176) | Co se týká poukázání některých stran na skutečnost, že někteří výrobci v Unii změnili své činnosti a stali se rovněž obchodníky s výrobky pocházejícími s Číny, jedná se o obchodní příležitost, kterou nelze označit za protisoutěžní. |
| --- | --- |

(176)

Co se týká poukázání některých stran na skutečnost, že někteří výrobci v Unii změnili své činnosti a stali se rovněž obchodníky s výrobky pocházejícími s Číny, jedná se o obchodní příležitost, kterou nelze označit za protisoutěžní.

3.7.   Výrobní metody

| (177) | Podle určitých stran přispěla k újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, jednoznačně rozhodnutí výrobců v Unii, pokud jde o výrobní metody. Tyto strany zdůrazňují, že výrobní metody v Unii nejsou ani zdaleka tak efektivní jako čínské výrobní metody – výrobní metody Unie jsou plně automatizované, což znamená vysoké náklady na přenastavení strojů v případě malých sérií, nákladné zhotovování forem, dražší suroviny a vyšší náklady na energii kvůli dvojímu výpalu. Na rozdíl od výrobců v Unii pracují čínští výrobci na základě objednávek, mají nižší náklady na skladování a prodávají celou výrobu v dávkách bez zařazování do jakostních tříd a slev z ceny. V Unii jsou rovněž téměř dvakrát tak vysoké náklady na obtisky při zdobení na glazuru. Některé strany naopak poukázaly na účinnost výrobních metod Unie, co se týká například delších pracovních cyklů. |
| --- | --- |

(177)

Podle určitých stran přispěla k újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, jednoznačně rozhodnutí výrobců v Unii, pokud jde o výrobní metody. Tyto strany zdůrazňují, že výrobní metody v Unii nejsou ani zdaleka tak efektivní jako čínské výrobní metody – výrobní metody Unie jsou plně automatizované, což znamená vysoké náklady na přenastavení strojů v případě malých sérií, nákladné zhotovování forem, dražší suroviny a vyšší náklady na energii kvůli dvojímu výpalu. Na rozdíl od výrobců v Unii pracují čínští výrobci na základě objednávek, mají nižší náklady na skladování a prodávají celou výrobu v dávkách bez zařazování do jakostních tříd a slev z ceny. V Unii jsou rovněž téměř dvakrát tak vysoké náklady na obtisky při zdobení na glazuru. Některé strany naopak poukázaly na účinnost výrobních metod Unie, co se týká například delších pracovních cyklů.

| (178) | Šetření prokázalo existenci převodu příslušných technologií na celosvětové úrovni. Nebylo možné zjistit souvislost mezi konkrétní výrobní metodou a úspěchem v podnikání. Rovněž nebylo možné zjistit, zda měla volba určité výrobní metody dostatečně významný dopad, aby mohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z dotčené země a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(178)

Šetření prokázalo existenci převodu příslušných technologií na celosvětové úrovni. Nebylo možné zjistit souvislost mezi konkrétní výrobní metodou a úspěchem v podnikání. Rovněž nebylo možné zjistit, zda měla volba určité výrobní metody dostatečně významný dopad, aby mohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z dotčené země a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.

3.8.   Trhy s použitým zbožím

| (179) | Podle jednoho dovozce, který nebyl zařazen do vzorku, se domácnosti v posledních desetiletích zmenšily a prodávají zbytečné předměty na bleších trzích, internetových aukcích nebo prostřednictvím jiných forem trhů s použitým zbožím. Podle této strany uspokojuje použité stolní a kuchyňské nádobí a náčiní značnou část stávající poptávky a přímo soutěží s nově vyrobeným stolním a kuchyňským nádobím a náčiním. Dovozce, který nebyl zařazen do vzorku, poskytl doklady o hodnotách několika skupin výrobků známých německých výrobců porcelánů při internetových aukcích. |
| --- | --- |

(179)

Podle jednoho dovozce, který nebyl zařazen do vzorku, se domácnosti v posledních desetiletích zmenšily a prodávají zbytečné předměty na bleších trzích, internetových aukcích nebo prostřednictvím jiných forem trhů s použitým zbožím. Podle této strany uspokojuje použité stolní a kuchyňské nádobí a náčiní značnou část stávající poptávky a přímo soutěží s nově vyrobeným stolním a kuchyňským nádobím a náčiním. Dovozce, který nebyl zařazen do vzorku, poskytl doklady o hodnotách několika skupin výrobků známých německých výrobců porcelánů při internetových aukcích.

| (180) | Nebylo však možné nalézt spolehlivý základ pro extrapolaci objemů a cen velmi specifických kolekcí tří německých společností z německojazyčné platformy pro jiné země Unie nebo jiné výrobky. Nebylo tudíž možné tento trh vyčíslit a při šetření se nepodařilo zjistit, zda byl prodej použitého zboží dostatečně významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z dotčené země a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(180)

Nebylo však možné nalézt spolehlivý základ pro extrapolaci objemů a cen velmi specifických kolekcí tří německých společností z německojazyčné platformy pro jiné země Unie nebo jiné výrobky. Nebylo tudíž možné tento trh vyčíslit a při šetření se nepodařilo zjistit, zda byl prodej použitého zboží dostatečně významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z dotčené země a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.

3.9.   Hospodářská krize

| (181) | Podle CCCLA je údajná újma způsobena dopadem finanční krize, hospodářské recese a krize státního dluhu na rozpočty spotřebitelů. Na provozní úrovni jsou údajně žadatelé ziskoví, CCCLA se proto domnívá, že nahlášené ztráty je nutno přičíst finančním spekulacím (jako jsou ztráty z investic do vlastního kapitálu nebo státních dluhopisů) a jiným než provozním výdajům souvisejícím s finanční krizí. |
| --- | --- |

(181)

Podle CCCLA je údajná újma způsobena dopadem finanční krize, hospodářské recese a krize státního dluhu na rozpočty spotřebitelů. Na provozní úrovni jsou údajně žadatelé ziskoví, CCCLA se proto domnívá, že nahlášené ztráty je nutno přičíst finančním spekulacím (jako jsou ztráty z investic do vlastního kapitálu nebo státních dluhopisů) a jiným než provozním výdajům souvisejícím s finanční krizí.

| (182) | Hospodářská krize může vysvětlit klesající spotřebu během částí posuzovaného období. Je však třeba zmínit, že v situaci klesající spotřeby v posuzovaném období a v situaci rostoucí spotřeby mezi rokem 2009 a obdobím šetření kontrastuje výkonnost levného dumpingového dovozu s výkonností výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(182)

Hospodářská krize může vysvětlit klesající spotřebu během částí posuzovaného období. Je však třeba zmínit, že v situaci klesající spotřeby v posuzovaném období a v situaci rostoucí spotřeby mezi rokem 2009 a obdobím šetření kontrastuje výkonnost levného dumpingového dovozu s výkonností výrobního odvětví Unie.

| (183) | Ze šetření jednoznačně vyplývá, že dumpingový dovoz z Číny zvýšil dopady hospodářského poklesu. I během celkového hospodářského oživování se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo se zotavit a opět dosáhnout významných objemů prodeje a v průběhu posuzovaného období přišlo o významný podíl na trhu, zatímco čínský dumpingový dovoz získal větší podíl na trhu. |
| --- | --- |

(183)

Ze šetření jednoznačně vyplývá, že dumpingový dovoz z Číny zvýšil dopady hospodářského poklesu. I během celkového hospodářského oživování se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo se zotavit a opět dosáhnout významných objemů prodeje a v průběhu posuzovaného období přišlo o významný podíl na trhu, zatímco čínský dumpingový dovoz získal větší podíl na trhu.

| (184) | Ačkoli hospodářská krize mohla přispět ke špatné situaci výrobního odvětví Unie, nelze usuzovat, že měla takový dopad, aby narušila příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla výrobnímu odvětví způsobena v období šetření. |
| --- | --- |

(184)

Ačkoli hospodářská krize mohla přispět ke špatné situaci výrobního odvětví Unie, nelze usuzovat, že měla takový dopad, aby narušila příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla výrobnímu odvětví způsobena v období šetření.

3.10.   Další činitele

| (185) | Jedno sdružení uvedlo, že podle jeho názoru narušují příčinnou souvislost další činitele. Tato strana odkázala na hospodářskou soutěž uvnitř Unie (na základě toho, že se ceny v Unii značně liší) a na požadavky Unie týkající se bezpečnosti a zdraví, které jsou stále přísnější, což zvyšuje výrobní náklady. K dalším uváděným činitelům patřilo napodobování výrobků ze strany některých čínských výrobců a existence necelních překážek na řadě trhů mimo Evropu, které brání vývozu výrobců v Unii. |
| --- | --- |

(185)

Jedno sdružení uvedlo, že podle jeho názoru narušují příčinnou souvislost další činitele. Tato strana odkázala na hospodářskou soutěž uvnitř Unie (na základě toho, že se ceny v Unii značně liší) a na požadavky Unie týkající se bezpečnosti a zdraví, které jsou stále přísnější, což zvyšuje výrobní náklady. K dalším uváděným činitelům patřilo napodobování výrobků ze strany některých čínských výrobců a existence necelních překážek na řadě trhů mimo Evropu, které brání vývozu výrobců v Unii.

| (186) | Co se týká tvrzení ohledně hospodářské soutěže uvnitř Unie, šetření neprokázalo žádnou souvislost mezi újmou, umístěním výrobců v Unii a cenami v tomto členském státě. Pokud jde o požadavky Unie týkající se bezpečnosti a zdraví, uvádí se, že se vztahují na výrobky zhotovené v Unii i na dovážené výrobky, ovlivňují tudíž ceny všech hospodářských subjektů. Vzhledem ke skutečnosti, že nebyly předloženy žádné informace, které by doložily tvrzení o napodobování výrobků, nebylo možno analyzovat dopady tohoto tvrzení. Tvrzení ohledně existence necelních překážek na řadě trhů mimo EU nelze přijmout: tyto překážky mohly výrobcům v Unii bránit v tom, aby využili svůj vývozní potenciál, neměly však žádný dopad na snižující se prodej na trhu Unie, tj. na trhu, na němž je způsobována újma. |
| --- | --- |

(186)

Co se týká tvrzení ohledně hospodářské soutěže uvnitř Unie, šetření neprokázalo žádnou souvislost mezi újmou, umístěním výrobců v Unii a cenami v tomto členském státě. Pokud jde o požadavky Unie týkající se bezpečnosti a zdraví, uvádí se, že se vztahují na výrobky zhotovené v Unii i na dovážené výrobky, ovlivňují tudíž ceny všech hospodářských subjektů. Vzhledem ke skutečnosti, že nebyly předloženy žádné informace, které by doložily tvrzení o napodobování výrobků, nebylo možno analyzovat dopady tohoto tvrzení. Tvrzení ohledně existence necelních překážek na řadě trhů mimo EU nelze přijmout: tyto překážky mohly výrobcům v Unii bránit v tom, aby využili svůj vývozní potenciál, neměly však žádný dopad na snižující se prodej na trhu Unie, tj. na trhu, na němž je způsobována újma.

| (187) | CCCLA poukázala na další činitele, konkrétně nedostatek kvalifikovaných pracovníků na trhu Unie a újmu, kterou si způsobilo výrobní odvětví samo, a to na základě toho, že někteří výrobci v Unii dovážejí dotčený výrobek. Na základě dostupných informací se však vyvozuje závěr, že celkově se celé výrobní odvětví Unie nacházelo ve špatné situaci, a skutečnost, že se zvýšil počet obchodních modelů, nezpůsobila výrobnímu odvětví Unie újmu a měla by se spíše vykládat jako způsob kompenzace klesajícího prodeje na trhu Unie. Co se týká nedostatku kvalifikovaných pracovníků v odvětví keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v Unii, žádná zúčastněná strana se sídlem v Unii nepotvrdila, že by se jí to týkalo. |
| --- | --- |

(187)

CCCLA poukázala na další činitele, konkrétně nedostatek kvalifikovaných pracovníků na trhu Unie a újmu, kterou si způsobilo výrobní odvětví samo, a to na základě toho, že někteří výrobci v Unii dovážejí dotčený výrobek. Na základě dostupných informací se však vyvozuje závěr, že celkově se celé výrobní odvětví Unie nacházelo ve špatné situaci, a skutečnost, že se zvýšil počet obchodních modelů, nezpůsobila výrobnímu odvětví Unie újmu a měla by se spíše vykládat jako způsob kompenzace klesajícího prodeje na trhu Unie. Co se týká nedostatku kvalifikovaných pracovníků v odvětví keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v Unii, žádná zúčastněná strana se sídlem v Unii nepotvrdila, že by se jí to týkalo.

| (188) | Jeden dovozce orgány vyzval, aby analyzovaly dopad ostatních typů stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, například plastového, hliníkového, melaminového a skleněného. K doložení tohoto tvrzení však nebyly poskytnuty žádné informace. Při šetření nebylo možno učinit žádné zjištění ohledně této záležitosti. |
| --- | --- |

(188)

Jeden dovozce orgány vyzval, aby analyzovaly dopad ostatních typů stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, například plastového, hliníkového, melaminového a skleněného. K doložení tohoto tvrzení však nebyly poskytnuty žádné informace. Při šetření nebylo možno učinit žádné zjištění ohledně této záležitosti.

| (189) | Některé strany spojují újmu, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, se situací výrobního odvětví Unie před posuzovaným obdobím. V této souvislosti několik dovozců tvrdilo, že zhoršování situace výrobního odvětví Unie začalo již v období 1975–2002. Analýza Komise však nemohla jít tak daleko, mimo jiné kvůli nedostupnosti spolehlivých údajů pro toto období. Stejně tak tomu bylo i u jiné události, k níž došlo dlouho před posuzovaným obdobím: státní podpory, kterou obdržel německý porcelánový průmysl a která podle jednoho dovozce, který nebyl zařazen do vzorku, prokazuje, že výrobní odvětví Unie nezvýšilo svou efektivnost (9). |
| --- | --- |

(189)

Některé strany spojují újmu, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, se situací výrobního odvětví Unie před posuzovaným obdobím. V této souvislosti několik dovozců tvrdilo, že zhoršování situace výrobního odvětví Unie začalo již v období 1975–2002. Analýza Komise však nemohla jít tak daleko, mimo jiné kvůli nedostupnosti spolehlivých údajů pro toto období. Stejně tak tomu bylo i u jiné události, k níž došlo dlouho před posuzovaným obdobím: státní podpory, kterou obdržel německý porcelánový průmysl a která podle jednoho dovozce, který nebyl zařazen do vzorku, prokazuje, že výrobní odvětví Unie nezvýšilo svou efektivnost (9).

| (190) | Zkoumání jiných známých faktorů, které mohly způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, ukázalo, že tyto faktory nenarušují zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(190)

Zkoumání jiných známých faktorů, které mohly způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, ukázalo, že tyto faktory nenarušují zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.

4.   Závěr ohledně příčinné souvislosti

| (191) | Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z Číny způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(191)

Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z Číny způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.

F.   ZÁJEM UNIE

1.   Předběžné poznámky

| (192) | V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(192)

V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.

2.   Zájem výrobního odvětví Unie

| (193) | Výrobní odvětví Unie tvoří více než 200 výrobců s výrobními závody, které se nacházejí v různých členských státech Unie, a v období šetření tito výrobci v oblasti výroby a prodeje obdobného výrobku přímo zaměstnávali více než 25 000 osob. |
| --- | --- |

(193)

Výrobní odvětví Unie tvoří více než 200 výrobců s výrobními závody, které se nacházejí v různých členských státech Unie, a v období šetření tito výrobci v oblasti výroby a prodeje obdobného výrobku přímo zaměstnávali více než 25 000 osob.

| (194) | Šetřením bylo zjištěno, že dumpingový dovoz z dotčené země způsoboval během období šetření výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je výroba, ziskovost a návratnost investic, vykazovaly v posuzovaném odvětví klesající tendenci. Nejvíce postiženy byly malé a střední podniky: v posuzovaném období vykazovaly od roku 2010 ztráty. Pokud by nebyla opatření přijata, usuzuje se, že úsilí, které již odvětví vynaložilo, nebude postačovat k zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie, která se může dále zhoršovat. |
| --- | --- |

(194)

Šetřením bylo zjištěno, že dumpingový dovoz z dotčené země způsoboval během období šetření výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je výroba, ziskovost a návratnost investic, vykazovaly v posuzovaném odvětví klesající tendenci. Nejvíce postiženy byly malé a střední podniky: v posuzovaném období vykazovaly od roku 2010 ztráty. Pokud by nebyla opatření přijata, usuzuje se, že úsilí, které již odvětví vynaložilo, nebude postačovat k zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie, která se může dále zhoršovat.

| (195) | Zjištění v rámci tohoto šetření nezpochybňuje skutečnost, že si někteří výrobci v Unii vedou lépe než jiní, ani situace výrobního odvětví Unie před posuzovaným obdobím. |
| --- | --- |

(195)

Zjištění v rámci tohoto šetření nezpochybňuje skutečnost, že si někteří výrobci v Unii vedou lépe než jiní, ani situace výrobního odvětví Unie před posuzovaným obdobím.

| (196) | Očekává se, že uložení opatření obnoví účinné a spravedlivé podmínky obchodování na trhu Unie. To bude mít další pozitivní dopad na hospodářskou situaci a ziskovost výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(196)

Očekává se, že uložení opatření obnoví účinné a spravedlivé podmínky obchodování na trhu Unie. To bude mít další pozitivní dopad na hospodářskou situaci a ziskovost výrobního odvětví Unie.

| (197) | Někteří dovozci uvedli, že pokud budou opatření uložena, bude dotčený výrobek nahrazen jinými typy výrobků (než je keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné v Unii), například textilními výrobky (v případě dárkových předmětů) nebo plastovým stolním nádobím a náčiním, což přinese prospěch jiným odvětvím než keramickému průmyslu. Při šetření však nebylo možno potvrdit, že by toto nahrazování bylo významné. |
| --- | --- |

(197)

Někteří dovozci uvedli, že pokud budou opatření uložena, bude dotčený výrobek nahrazen jinými typy výrobků (než je keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné v Unii), například textilními výrobky (v případě dárkových předmětů) nebo plastovým stolním nádobím a náčiním, což přinese prospěch jiným odvětvím než keramickému průmyslu. Při šetření však nebylo možno potvrdit, že by toto nahrazování bylo významné.

| (198) | Vyvozuje se proto závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Číny je v zájmu výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(198)

Vyvozuje se proto závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Číny je v zájmu výrobního odvětví Unie.

3.   Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení

| (199) | Jak bylo uvedeno v (4). bodě odůvodnění, vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, byl použit výběr vzorku. |
| --- | --- |

(199)

Jak bylo uvedeno v (4). bodě odůvodnění, vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, byl použit výběr vzorku.

| (200) | Během období šetření pořizovali dovozci zařazení do vzorku své dodávky především z dotčené země a v oblasti dovozu a dalšího prodeje keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní zaměstnávali přibližně 350 osob. Dováželi různé druhy výrobků sahající od dárkových porcelánových předmětů přes značkové hliněné výrobky po obyčejné stolní nádobí a náčiní pro domácnosti. Úroveň spolupráce ze strany těchto dovozců byla různá. Dva největší dovozci zařazení do vzorku, kteří vykonávají rovněž důležité maloobchodní činnosti, například neposkytli úplné údaje o ziskovosti a rozpětí mezi kupní cenou a cenou při dalším prodeji odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a jeden z nich dokonce odmítl zpřístupnit své účetní záznamy. Tyto strany poskytly pouze vnitropodnikové kupní ceny a/nebo vnitropodnikové prodejní ceny. Přes opakované žádosti nebyly tudíž poskytnuty žádné smysluplné informace, které by umožnily provést pro celý vzorek odhad hrubého a čistého rozpětí reprezentativních dovozců u dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(200)

Během období šetření pořizovali dovozci zařazení do vzorku své dodávky především z dotčené země a v oblasti dovozu a dalšího prodeje keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní zaměstnávali přibližně 350 osob. Dováželi různé druhy výrobků sahající od dárkových porcelánových předmětů přes značkové hliněné výrobky po obyčejné stolní nádobí a náčiní pro domácnosti. Úroveň spolupráce ze strany těchto dovozců byla různá. Dva největší dovozci zařazení do vzorku, kteří vykonávají rovněž důležité maloobchodní činnosti, například neposkytli úplné údaje o ziskovosti a rozpětí mezi kupní cenou a cenou při dalším prodeji odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a jeden z nich dokonce odmítl zpřístupnit své účetní záznamy. Tyto strany poskytly pouze vnitropodnikové kupní ceny a/nebo vnitropodnikové prodejní ceny. Přes opakované žádosti nebyly tudíž poskytnuty žádné smysluplné informace, které by umožnily provést pro celý vzorek odhad hrubého a čistého rozpětí reprezentativních dovozců u dotčeného výrobku.

| (201) | Obdobně údaje, které předložili dva dovozci/maloobchodníci zařazení do vzorku, byly v mnoha ohledech nedostatečné a neumožnily provést odhad hrubého a čistého ziskového rozpětí maloobchodníků u dotčeného výrobku. Na základě spolupráce dovozců zařazených do vzorku nebylo proto možné určit schopnost dodavatelského řetězce v EU absorbovat navrhované antidumpingové clo, a tudíž dopad tohoto cla na maloobchodní cenu, potažmo spotřebitele. |
| --- | --- |

(201)

Obdobně údaje, které předložili dva dovozci/maloobchodníci zařazení do vzorku, byly v mnoha ohledech nedostatečné a neumožnily provést odhad hrubého a čistého ziskového rozpětí maloobchodníků u dotčeného výrobku. Na základě spolupráce dovozců zařazených do vzorku nebylo proto možné určit schopnost dodavatelského řetězce v EU absorbovat navrhované antidumpingové clo, a tudíž dopad tohoto cla na maloobchodní cenu, potažmo spotřebitele.

| (202) | Za prvé, co se týká dovozců, velká většina dovozců, kteří zaslali odpovědi na dotazník pro výběr vzorku dovozců, nahlásila hrubé rozpětí mezi kupní cenou a cenou při dalším prodeji v rozmezí od 50 % do 200 %. Ověřené číselné údaje čistých dovozců zařazených do vzorku potvrzují, že tato hrubá rozpětí jsou reprezentativní. Za druhé, z veřejně přístupné dokumentace vyplývá, že dodavatelský řetězec v Unii (tj. dovozci a následné kanály) je naprosto schopen absorbovat antidumpingové clo v navrhované výši, aniž by to ohrozilo životaschopnost dotčených hospodářských subjektů. Podle nedávno zveřejněného článku (10) se čínský keramický džbánek, který distributoři z EU nakupují za 0,70 USD, prodává na maloobchodní úrovni v EU za 3,50 USD – s přirážkou u distributora/maloobchodníka vyšší než 150 %. Podle tohoto scénáře by navrhovaná antidumpingová cla vedla v dodavatelském řetězci EU u většiny dovozu k přirážce ve výši 0,16 EUR (a u nespolupracujících výrobců o 0,36 EUR), což by u tohoto konkrétního výrobku představovalo hrubé rozpětí ve výši 2,08 EUR. Průzkum trhu CBI z roku 2009 týkající se „trhu se stolním a kuchyňským nádobím a náčiním a jinými domácími potřebami“ zmíněný v (112). bodě odůvodnění navíc uvádí poměr ceny CIF na hranice Unie – spotřebitelské ceny v rozmezí od 2,6 do 5,3. Dovozci/maloobchodníci zařazení do vzorku mimoto nikdy neuvedli, že v případě uložení antidumpingového cla vyloučí keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní z dovozu nebo prodeje. |
| --- | --- |

(202)

Za prvé, co se týká dovozců, velká většina dovozců, kteří zaslali odpovědi na dotazník pro výběr vzorku dovozců, nahlásila hrubé rozpětí mezi kupní cenou a cenou při dalším prodeji v rozmezí od 50 % do 200 %. Ověřené číselné údaje čistých dovozců zařazených do vzorku potvrzují, že tato hrubá rozpětí jsou reprezentativní. Za druhé, z veřejně přístupné dokumentace vyplývá, že dodavatelský řetězec v Unii (tj. dovozci a následné kanály) je naprosto schopen absorbovat antidumpingové clo v navrhované výši, aniž by to ohrozilo životaschopnost dotčených hospodářských subjektů. Podle nedávno zveřejněného článku (10) se čínský keramický džbánek, který distributoři z EU nakupují za 0,70 USD, prodává na maloobchodní úrovni v EU za 3,50 USD – s přirážkou u distributora/maloobchodníka vyšší než 150 %. Podle tohoto scénáře by navrhovaná antidumpingová cla vedla v dodavatelském řetězci EU u většiny dovozu k přirážce ve výši 0,16 EUR (a u nespolupracujících výrobců o 0,36 EUR), což by u tohoto konkrétního výrobku představovalo hrubé rozpětí ve výši 2,08 EUR. Průzkum trhu CBI z roku 2009 týkající se „trhu se stolním a kuchyňským nádobím a náčiním a jinými domácími potřebami“ zmíněný v (112). bodě odůvodnění navíc uvádí poměr ceny CIF na hranice Unie – spotřebitelské ceny v rozmezí od 2,6 do 5,3. Dovozci/maloobchodníci zařazení do vzorku mimoto nikdy neuvedli, že v případě uložení antidumpingového cla vyloučí keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní z dovozu nebo prodeje.

| (203) | S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem a kvůli neexistenci jakýchkoli jiných spolehlivých informací získaných při tomto šetření se vyvozuje předběžný závěr, že distribuční kanál obecně, včetně dovozců, bude pravděpodobně schopen absorbovat bez větších problémů zvýšení cen CIF v navrhované výši a že spotřebitelé pravděpodobně nezaznamenají růst cen. Zúčastněné strany se však znovu výslovně vyzývají, aby předložily dodatečné, úplné a ověřitelné údaje týkající se této záležitosti, které by umožnily analyzovat v další fázi tohoto řízení dopad opatření na dodavatelský řetězec a na spotřebitele. |
| --- | --- |

(203)

S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem a kvůli neexistenci jakýchkoli jiných spolehlivých informací získaných při tomto šetření se vyvozuje předběžný závěr, že distribuční kanál obecně, včetně dovozců, bude pravděpodobně schopen absorbovat bez větších problémů zvýšení cen CIF v navrhované výši a že spotřebitelé pravděpodobně nezaznamenají růst cen. Zúčastněné strany se však znovu výslovně vyzývají, aby předložily dodatečné, úplné a ověřitelné údaje týkající se této záležitosti, které by umožnily analyzovat v další fázi tohoto řízení dopad opatření na dodavatelský řetězec a na spotřebitele.

| (204) | Informace o zájmu Unie byly obdrženy od více než 20 dovozců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, většinou malých podniků, od sdružení evropského a mezinárodního obchodu, švédského sdružení dovozců a maloobchodníků, nizozemského sdružení dovozců z Dálného východu a německého sdružení a sítě dovozců. Společnou obavou dovozců bylo to, že opatření povedou k zvýšení dovozních cen, (částečnému) omezení jejich činnosti, a budou mít tudíž na ně negativní dopad, mimo jiné z hlediska rozpětí a ziskovosti. Na základě závěrů vyvozených v dalším bodě odůvodnění a v (202). bodě odůvodnění však tato tvrzení nebylo možno uznat. |
| --- | --- |

(204)

Informace o zájmu Unie byly obdrženy od více než 20 dovozců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, většinou malých podniků, od sdružení evropského a mezinárodního obchodu, švédského sdružení dovozců a maloobchodníků, nizozemského sdružení dovozců z Dálného východu a německého sdružení a sítě dovozců. Společnou obavou dovozců bylo to, že opatření povedou k zvýšení dovozních cen, (částečnému) omezení jejich činnosti, a budou mít tudíž na ně negativní dopad, mimo jiné z hlediska rozpětí a ziskovosti. Na základě závěrů vyvozených v dalším bodě odůvodnění a v (202). bodě odůvodnění však tato tvrzení nebylo možno uznat.

| (205) | Několik dovozců uvedlo, že v případě uložení opatření zanikne u dovozců více pracovních míst, než jich bude zachováno u výrobců v Unii. To je však v rozporu s jinými podáními dovozců, v nichž uváděli, že mohou keramické výrobky nahradit jinými (například textilními výrobky v případě dárků) nebo že budou ochotni pořizovat více výrobků v Unii. |
| --- | --- |

(205)

Několik dovozců uvedlo, že v případě uložení opatření zanikne u dovozců více pracovních míst, než jich bude zachováno u výrobců v Unii. To je však v rozporu s jinými podáními dovozců, v nichž uváděli, že mohou keramické výrobky nahradit jinými (například textilními výrobky v případě dárků) nebo že budou ochotni pořizovat více výrobků v Unii.

| (206) | Švédské sdružení se domnívalo, že opatření budou mít na dovozce negativní hospodářský dopad, pokud jde o významné náklady na hledání nových zdrojů a správní náklady, budou-li dovozci muset hledat alternativy čínského dovozu. Sdružení evropského a mezinárodního obchodu uvedlo, že změny dodavatelů jsou obtížné, jelikož dovozci do nich silně investovali. Nezdá se však, že to je hlavní obavou některých dovozců, kteří upřednostňují možnost změnit zdroje dodávek. Skutečnost, že se nabízené výrobky a spotřeba v Unii mění podle módních trendů, mimoto naznačuje, že vznik nákladů na vývoj nových výrobků (od nových dodavatelů) je v tomto odvětví neodmyslitelný. |
| --- | --- |

(206)

Švédské sdružení se domnívalo, že opatření budou mít na dovozce negativní hospodářský dopad, pokud jde o významné náklady na hledání nových zdrojů a správní náklady, budou-li dovozci muset hledat alternativy čínského dovozu. Sdružení evropského a mezinárodního obchodu uvedlo, že změny dodavatelů jsou obtížné, jelikož dovozci do nich silně investovali. Nezdá se však, že to je hlavní obavou některých dovozců, kteří upřednostňují možnost změnit zdroje dodávek. Skutečnost, že se nabízené výrobky a spotřeba v Unii mění podle módních trendů, mimoto naznačuje, že vznik nákladů na vývoj nových výrobků (od nových dodavatelů) je v tomto odvětví neodmyslitelný.

| (207) | Několik dovozců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, uvedlo, že výrobní závody v Unii nemají zájem o výrobu značkových výrobků někoho jiného. To však popírá výsledek šetření, co se týká výrobců v Unii zařazených do vzorku (kteří prokázali, že vyrábějí značkové zboží pro třetí strany), podání jiného dovozce a skutečnost, že řada dovozců, kteří distribuují výrobky pod vlastní značkou, pořizuje část svého sortimentu v Unii. |
| --- | --- |

(207)

Několik dovozců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, uvedlo, že výrobní závody v Unii nemají zájem o výrobu značkových výrobků někoho jiného. To však popírá výsledek šetření, co se týká výrobců v Unii zařazených do vzorku (kteří prokázali, že vyrábějí značkové zboží pro třetí strany), podání jiného dovozce a skutečnost, že řada dovozců, kteří distribuují výrobky pod vlastní značkou, pořizuje část svého sortimentu v Unii.

| (208) | Jeden dovozce nezařazený do vzorku uvedl, že není ochoten sdílet výrobní nápady, design výrobků a vnitropodnikový vývoj s některými konkurenčními výrobci keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v Unii. Šetření však neprokázalo, že to je obecná obava dovozců. Je třeba zmínit, že dotyčný dovozce má právní spory s některými německými výrobci a že část jeho kolekce přímo soutěží s kolekcí výrobců v Unii. |
| --- | --- |

(208)

Jeden dovozce nezařazený do vzorku uvedl, že není ochoten sdílet výrobní nápady, design výrobků a vnitropodnikový vývoj s některými konkurenčními výrobci keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v Unii. Šetření však neprokázalo, že to je obecná obava dovozců. Je třeba zmínit, že dotyčný dovozce má právní spory s některými německými výrobci a že část jeho kolekce přímo soutěží s kolekcí výrobců v Unii.

| (209) | Určití dovozci tvrdili, že dodávky nemohou pořizovat u výrobců v Unii kvůli jejich vyšším nákladům, nedostatečné kapacitě pro řemeslné výrobky, neschopnosti nabízet malé výrobní série, nepružnosti, nepřiměřené organizaci pro náležité zásobování velkých maloobchodníků, kteří nabízejí mnoho výrobků, a/nebo neexistenci některých výrobních procesů, jakostí, druhů ozdob nebo tvarů. Tyto strany uvedly, že problémy jsou obzvláště významné, co se týká řemeslných výrobků a výrobků určených k propagaci (např. hrnčířského zboží), určitých značkových výrobků prodávaných na základě licence, výroby některých zapsaných užitných vzorů a zvláštních vedlejších výrobků nebo výrobků pro služby společného stravování (např. velkoobjemové porcelánové výrobky). Některé strany tvrdily, že nemají jinou alternativu než dovoz z Číny. Při šetření však bylo zjištěno, že většina dovozců, kteří se přihlásili, pořizuje keramické stolní a/nebo kuchyňské nádobí a náčiní z několika zdrojů, včetně výrobců v Unii, a to v široké škále druhů a jakostí. Výrobci v Unii mimoto nabízejí širokou škálu výrobků a mají výrobní kapacitu pro větší prodej na trhu Unie. |
| --- | --- |

(209)

Určití dovozci tvrdili, že dodávky nemohou pořizovat u výrobců v Unii kvůli jejich vyšším nákladům, nedostatečné kapacitě pro řemeslné výrobky, neschopnosti nabízet malé výrobní série, nepružnosti, nepřiměřené organizaci pro náležité zásobování velkých maloobchodníků, kteří nabízejí mnoho výrobků, a/nebo neexistenci některých výrobních procesů, jakostí, druhů ozdob nebo tvarů. Tyto strany uvedly, že problémy jsou obzvláště významné, co se týká řemeslných výrobků a výrobků určených k propagaci (např. hrnčířského zboží), určitých značkových výrobků prodávaných na základě licence, výroby některých zapsaných užitných vzorů a zvláštních vedlejších výrobků nebo výrobků pro služby společného stravování (např. velkoobjemové porcelánové výrobky). Některé strany tvrdily, že nemají jinou alternativu než dovoz z Číny. Při šetření však bylo zjištěno, že většina dovozců, kteří se přihlásili, pořizuje keramické stolní a/nebo kuchyňské nádobí a náčiní z několika zdrojů, včetně výrobců v Unii, a to v široké škále druhů a jakostí. Výrobci v Unii mimoto nabízejí širokou škálu výrobků a mají výrobní kapacitu pro větší prodej na trhu Unie.

| (210) | Lze proto vyvodit závěr, že uložení opatření může mít skutečně negativní dopad na finanční situaci některých dovozců. V průměru se však neočekává, že by tento negativní účinek měl významný finanční dopad na celkovou situaci dovozců. Celkově se předpokládá, že budou schopni (částečně) podpořit růst cen a/nebo (částečně) přenést clo na své odběratele (tj. velkoobchodníky, distributory, maloobchodníky), o to více, že se cla týkají významného zdroje na trhu. U dovozců, kteří se přihlásili a kteří jsou současně maloobchodníky, šetření prokázalo, že dotčený výrobek představuje pouze velmi malou část jejich celkového podnikání. Informace, které tyto strany poskytly, neumožnily náležité vyčíslení rozsahu, v jakém budou schopni absorbovat růst kupních cen v důsledku navrhované výše cla, jak je však objasněno v(202). a (203). bodě odůvodnění, dosud shromážděné informace nenaznačují, že by nebyli schopni tak učinit. |
| --- | --- |

(210)

Lze proto vyvodit závěr, že uložení opatření může mít skutečně negativní dopad na finanční situaci některých dovozců. V průměru se však neočekává, že by tento negativní účinek měl významný finanční dopad na celkovou situaci dovozců. Celkově se předpokládá, že budou schopni (částečně) podpořit růst cen a/nebo (částečně) přenést clo na své odběratele (tj. velkoobchodníky, distributory, maloobchodníky), o to více, že se cla týkají významného zdroje na trhu. U dovozců, kteří se přihlásili a kteří jsou současně maloobchodníky, šetření prokázalo, že dotčený výrobek představuje pouze velmi malou část jejich celkového podnikání. Informace, které tyto strany poskytly, neumožnily náležité vyčíslení rozsahu, v jakém budou schopni absorbovat růst kupních cen v důsledku navrhované výše cla, jak je však objasněno v(202). a (203). bodě odůvodnění, dosud shromážděné informace nenaznačují, že by nebyli schopni tak učinit.

| (211) | Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení opatření v navrhované výši nemá významný nepříznivý dopad na situaci dovozců dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení. |
| --- | --- |

(211)

Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení opatření v navrhované výši nemá významný nepříznivý dopad na situaci dovozců dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení.

4.   Zájem ostatních hospodářských odvětví

| (212) | Řada dovozců tvrdila, že uložení případných opatření bude mít pravděpodobně negativní dopad na obchodní partnery dovozců, a to od podniků provádějících konečnou úpravu a zdobení po velkoobchodníky, distributory nebo maloobchodníky. V tomto ohledu uváděli, že uložení opatření může vést k většímu úbytku pracovních míst v jejich „satelitních podnicích“, jako jsou návrháři nebo logistika, než je počet zachovaných/vytvořených pracovních míst ve výrobním odvětví Unie. Někteří dovozci rovněž uvedli, že nedostatkem výrobků bude přímo dotčeno i odvětví dárkových předmětů, reklamní průmysl, hotelnictví a pohostinství, skupinové stravování a komerční zákazníci obecně. V krátkodobém horizontu to povede k zvýšení cenové soutěže na úrovni velkých diskontních prodejen. Postiženy budou rovněž instituce, které obvykle bojují se svými rozpočty, jako jsou pečovatelská zařízení. Některé strany mimoto uvedly, že antidumpingová opatření budou znamenat nedostatek surovin pro uměleckou a tvůrčí práci, například pro malíře na porcelán nebo řemeslné dílny. |
| --- | --- |

(212)

Řada dovozců tvrdila, že uložení případných opatření bude mít pravděpodobně negativní dopad na obchodní partnery dovozců, a to od podniků provádějících konečnou úpravu a zdobení po velkoobchodníky, distributory nebo maloobchodníky. V tomto ohledu uváděli, že uložení opatření může vést k většímu úbytku pracovních míst v jejich „satelitních podnicích“, jako jsou návrháři nebo logistika, než je počet zachovaných/vytvořených pracovních míst ve výrobním odvětví Unie. Někteří dovozci rovněž uvedli, že nedostatkem výrobků bude přímo dotčeno i odvětví dárkových předmětů, reklamní průmysl, hotelnictví a pohostinství, skupinové stravování a komerční zákazníci obecně. V krátkodobém horizontu to povede k zvýšení cenové soutěže na úrovni velkých diskontních prodejen. Postiženy budou rovněž instituce, které obvykle bojují se svými rozpočty, jako jsou pečovatelská zařízení. Některé strany mimoto uvedly, že antidumpingová opatření budou znamenat nedostatek surovin pro uměleckou a tvůrčí práci, například pro malíře na porcelán nebo řemeslné dílny.

| (213) | Bylo zjištěno, že všechna tato tvrzení jsou neodůvodněná. Na straně jedné se zdá, že tvrzení těchto dovozců jsou v rozporu s těmi body v jejich podáních, v nichž uvádějí, že mohou keramické výrobky nahradit jinými (například textilními výrobky v případě dárků), takže se každopádně obrátí na své obvyklé obchodní partnery, kteří byli uvedeni výše. Mimoto lze očekávat, že „satelitní podniky“ výrobního odvětví Unie budou mít prospěch z uložení opatření. Šetření nemohlo na jedné straně dospět k závěru, že bude existovat nedostatek výrobků, bude-li dovoz z Číny soutěžit s cenami, které nejsou dumpingové. Opatření jsou navržena tak, aby podle očekávání vytvořila rovné podmínky pro všechny dodavatele keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, a nikoli neoprávněně omezovala dovoz z dotčené země. Pokud jde o předpokládané zvýšení cenové soutěže, to lze považovat také za kladný dopad například u těch institucí, které obvykle bojují se svými rozpočty, jako jsou pečovatelská zařízení. |
| --- | --- |

(213)

Bylo zjištěno, že všechna tato tvrzení jsou neodůvodněná. Na straně jedné se zdá, že tvrzení těchto dovozců jsou v rozporu s těmi body v jejich podáních, v nichž uvádějí, že mohou keramické výrobky nahradit jinými (například textilními výrobky v případě dárků), takže se každopádně obrátí na své obvyklé obchodní partnery, kteří byli uvedeni výše. Mimoto lze očekávat, že „satelitní podniky“ výrobního odvětví Unie budou mít prospěch z uložení opatření. Šetření nemohlo na jedné straně dospět k závěru, že bude existovat nedostatek výrobků, bude-li dovoz z Číny soutěžit s cenami, které nejsou dumpingové. Opatření jsou navržena tak, aby podle očekávání vytvořila rovné podmínky pro všechny dodavatele keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, a nikoli neoprávněně omezovala dovoz z dotčené země. Pokud jde o předpokládané zvýšení cenové soutěže, to lze považovat také za kladný dopad například u těch institucí, které obvykle bojují se svými rozpočty, jako jsou pečovatelská zařízení.

| (214) | Švédské sdružení se domnívalo, že opatření budou mít negativní hospodářský dopad na velkoobchod a maloobchod ve Švédsku. Sdružení předpokládalo snížení zaměstnanosti o 2–3 % (větší u mladých lidí) a dovozu o 20 %. Zdá se však, že předpokládaný dopad je nadhodnocen. V tomto ohledu je třeba zmínit, že žádný z dovozců, kteří jsou současně maloobchodníky a kteří v rámci šetření podali připomínky, neuvedl, že v případě uložení antidumpingových cel bude celý výrobek vyloučen z jejich sortimentu. Odhady počtu pracovních míst provedené jedním z dovozců jsou při uložení opatření v zásadě stejné jako v případě, že by opatření uložena nebyla. |
| --- | --- |

(214)

Švédské sdružení se domnívalo, že opatření budou mít negativní hospodářský dopad na velkoobchod a maloobchod ve Švédsku. Sdružení předpokládalo snížení zaměstnanosti o 2–3 % (větší u mladých lidí) a dovozu o 20 %. Zdá se však, že předpokládaný dopad je nadhodnocen. V tomto ohledu je třeba zmínit, že žádný z dovozců, kteří jsou současně maloobchodníky a kteří v rámci šetření podali připomínky, neuvedl, že v případě uložení antidumpingových cel bude celý výrobek vyloučen z jejich sortimentu. Odhady počtu pracovních míst provedené jedním z dovozců jsou při uložení opatření v zásadě stejné jako v případě, že by opatření uložena nebyla.

| (215) | CCCLA poukázala na dánskou studii, podle níž musí uživatelské společnosti v Unii za každé euro, které výrobci v Unii získají v důsledku ochrany obchodu, zaplatit více než 60násobek. Toto tvrzení je však velmi obecné, nesouvisí konkrétně s tímto šetřením a neexistují žádné důkazy, které by prokazovaly, že to má v tomto šetření skutečně význam. |
| --- | --- |

(215)

CCCLA poukázala na dánskou studii, podle níž musí uživatelské společnosti v Unii za každé euro, které výrobci v Unii získají v důsledku ochrany obchodu, zaplatit více než 60násobek. Toto tvrzení je však velmi obecné, nesouvisí konkrétně s tímto šetřením a neexistují žádné důkazy, které by prokazovaly, že to má v tomto šetření skutečně význam.

| (216) | Společnost, která pro významné maloobchodníky z celého světa zajišťuje zvláštní maloobchodní reklamní akce, uvedla, že pro maloobchodní reklamní akce, které probíhají po dobu několika málo měsíců, vyžaduje její podnikání velké množství zboží během krátkého období. Podle této strany, která pořizuje přibližně dvě třetiny výrobků z Asie, především z Číny, naruší v budoucnu značné clo její schopnost prodávat za reklamní ceny. Je nutno uznat, že antidumpingová cla mohou mít negativní dopad na tento druh podnikání. Účelem cel však není vyloučit čínské zboží z trhu. V minulých třech letech mimoto výrobci v Unii pokryli 33 % toho, co tato strana označila jako kolísající poptávku. |
| --- | --- |

(216)

Společnost, která pro významné maloobchodníky z celého světa zajišťuje zvláštní maloobchodní reklamní akce, uvedla, že pro maloobchodní reklamní akce, které probíhají po dobu několika málo měsíců, vyžaduje její podnikání velké množství zboží během krátkého období. Podle této strany, která pořizuje přibližně dvě třetiny výrobků z Asie, především z Číny, naruší v budoucnu značné clo její schopnost prodávat za reklamní ceny. Je nutno uznat, že antidumpingová cla mohou mít negativní dopad na tento druh podnikání. Účelem cel však není vyloučit čínské zboží z trhu. V minulých třech letech mimoto výrobci v Unii pokryli 33 % toho, co tato strana označila jako kolísající poptávku.

| (217) | V této předběžné fázi se proto vyvozuje závěr, že potenciálně negativní dopad na některá jiná hospodářská odvětví nemůže převážit přínosy, jichž bude docíleno tím, že uložením prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku bude po zbývající část tohoto šetření zabráněno újmě. |
| --- | --- |

(217)

V této předběžné fázi se proto vyvozuje závěr, že potenciálně negativní dopad na některá jiná hospodářská odvětví nemůže převážit přínosy, jichž bude docíleno tím, že uložením prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku bude po zbývající část tohoto šetření zabráněno újmě.

5.   Zájem spotřebitelů (domácností)

| (218) | Žádná strana přímo zastupující zájmy konečných kupujících, jako sdružení spotřebitelů, nepodala připomínky. |
| --- | --- |

(218)

Žádná strana přímo zastupující zájmy konečných kupujících, jako sdružení spotřebitelů, nepodala připomínky.

| (219) | Vzhledem k veřejně přístupným údajům (jak je zmíněno v (202). bodě odůvodnění) se však vyvozuje předběžný závěr, že dodavatelský řetězec absorbuje opatření s navrhovanou výši cla, a opatření tudíž nebudou mít za následek vyšší maloobchodní ceny pro spotřebitele. |
| --- | --- |

(219)

Vzhledem k veřejně přístupným údajům (jak je zmíněno v (202). bodě odůvodnění) se však vyvozuje předběžný závěr, že dodavatelský řetězec absorbuje opatření s navrhovanou výši cla, a opatření tudíž nebudou mít za následek vyšší maloobchodní ceny pro spotřebitele.

| (220) | Podle CCCLA a několika stran zastupujících zájmy dovozců a maloobchodníků budou v případě uložení antidumpingových cel nejvíce postiženi spotřebitelé v EU. V Unii představují největší část spotřebitelů spotřebitelé s nízkými příjmy a spotřebitelé budou čelit omezenějšímu výběru a vyšším cenám bez jakékoli dodatečné hodnoty, a to v době, kdy je hospodářství EU nestabilní. Tento výrobek má údajně psychologické hranice ceny, po jejichž překročení jej nebudou spotřebitelé kupovat. Některé typy výrobku z trhu zmizí, nebo budou nahrazeny jinými materiály, jako je plast, melamin, kov nebo dřevo. Tyto možnosti budou obecně představovat výrobky, které jsou méně šetrné k životnímu prostředí. Uvádělo se rovněž, že výběr bude omezen, jelikož z trhu Unie bude odstraněn dotčený dovoz uspokojující více než 60 % poptávky, přičemž nedostatečná nabídka bude tlačit ceny nahoru. Některé strany současně uvedly, že spotřebitelé nakupují v nejbližším okolí, výrobci v Unii však nejsou schopni a ochotni dodávat levné výrobky místním zásobovacím podnikům. Skutečnost, že němečtí výrobci mohou nabízet větší standardní objemy za nízké ceny, neuspokojí trh Unie, který požaduje rozmanitý sortiment v souladu s měnící se módou a trendy. Některá podání zdůrazňují, že pokud čínský dovoz zůstane na trhu Unie, bude jeho objem pravděpodobně podstatně nižší a ceny značně vyšší, a to kvůli vyšším mzdám v Číně a dodatečnému clu. Uvádělo se rovněž, že není-li výrobek cenově dostupný, nové generace si na něj nenavyknou. |
| --- | --- |

(220)

Podle CCCLA a několika stran zastupujících zájmy dovozců a maloobchodníků budou v případě uložení antidumpingových cel nejvíce postiženi spotřebitelé v EU. V Unii představují největší část spotřebitelů spotřebitelé s nízkými příjmy a spotřebitelé budou čelit omezenějšímu výběru a vyšším cenám bez jakékoli dodatečné hodnoty, a to v době, kdy je hospodářství EU nestabilní. Tento výrobek má údajně psychologické hranice ceny, po jejichž překročení jej nebudou spotřebitelé kupovat. Některé typy výrobku z trhu zmizí, nebo budou nahrazeny jinými materiály, jako je plast, melamin, kov nebo dřevo. Tyto možnosti budou obecně představovat výrobky, které jsou méně šetrné k životnímu prostředí. Uvádělo se rovněž, že výběr bude omezen, jelikož z trhu Unie bude odstraněn dotčený dovoz uspokojující více než 60 % poptávky, přičemž nedostatečná nabídka bude tlačit ceny nahoru. Některé strany současně uvedly, že spotřebitelé nakupují v nejbližším okolí, výrobci v Unii však nejsou schopni a ochotni dodávat levné výrobky místním zásobovacím podnikům. Skutečnost, že němečtí výrobci mohou nabízet větší standardní objemy za nízké ceny, neuspokojí trh Unie, který požaduje rozmanitý sortiment v souladu s měnící se módou a trendy. Některá podání zdůrazňují, že pokud čínský dovoz zůstane na trhu Unie, bude jeho objem pravděpodobně podstatně nižší a ceny značně vyšší, a to kvůli vyšším mzdám v Číně a dodatečnému clu. Uvádělo se rovněž, že není-li výrobek cenově dostupný, nové generace si na něj nenavyknou.

| (221) | Co se týká tvrzení ohledně omezenějšího výběru, podotýká se, že šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie nabízí velmi širokou škálu výrobků určených pro různé segmenty trhu a distribuční kanály. Očekává se, že opatření výrobnímu odvětví Unie umožní, aby plně využilo svůj potenciál a trh dále obohatilo o své výrobky. Žádný z dovozců, kteří jsou současně maloobchodníky, mimoto neuvedl, že případně zváží úplné stažení výrobku ze svého sortimentu, budou-li uložena antidumpingová opatření. |
| --- | --- |

(221)

Co se týká tvrzení ohledně omezenějšího výběru, podotýká se, že šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie nabízí velmi širokou škálu výrobků určených pro různé segmenty trhu a distribuční kanály. Očekává se, že opatření výrobnímu odvětví Unie umožní, aby plně využilo svůj potenciál a trh dále obohatilo o své výrobky. Žádný z dovozců, kteří jsou současně maloobchodníky, mimoto neuvedl, že případně zváží úplné stažení výrobku ze svého sortimentu, budou-li uložena antidumpingová opatření.

| (222) | Pokud jde o tvrzení týkající se vyšších cen, cílem šetření je vytvoření rovných podmínek, a nikoli vyloučení čínského zboží z trhu Unie. Nebylo možné objektivně stanovit žádné hranice ceny, po jejichž překročení by spotřebitelé tento druh výrobku nekupovali. Vzhledem ke skutečnosti, že dovozci jsou často vázáni ceníky nejméně po dobu jednoho roku, se obecně neočekává, že by mohli v krátkodobém horizontu přenést vyšší ceny na své odběratele. Co je důležitější, vzhledem k úrovni opatření a značnému rozdílu mezi dovozní cenou a cenou při dalším prodeji není pravděpodobné, že uživatelé a spotřebitelé budou platit podstatně vyšší ceny – clo je vypočítáno na základě dovozní ceny CIF a maloobchodní ceny jsou násobkem dovozní ceny. Clo bude proto s největší pravděpodobností absorbovat dodavatelský řetězec od dovozce po konečného spotřebitele. Pokud by došlo k určitému růstu cen, tento bude malý a nebude mít dopad na výběr pro spotřebitele. Nepředpokládá se, že antidumpingová opatření povedou k tomu, že nové generace nebudou nakupovat keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní. Dále se podotýká, že šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie je s to nabídnout konkurenceschopné ceny. |
| --- | --- |

(222)

Pokud jde o tvrzení týkající se vyšších cen, cílem šetření je vytvoření rovných podmínek, a nikoli vyloučení čínského zboží z trhu Unie. Nebylo možné objektivně stanovit žádné hranice ceny, po jejichž překročení by spotřebitelé tento druh výrobku nekupovali. Vzhledem ke skutečnosti, že dovozci jsou často vázáni ceníky nejméně po dobu jednoho roku, se obecně neočekává, že by mohli v krátkodobém horizontu přenést vyšší ceny na své odběratele. Co je důležitější, vzhledem k úrovni opatření a značnému rozdílu mezi dovozní cenou a cenou při dalším prodeji není pravděpodobné, že uživatelé a spotřebitelé budou platit podstatně vyšší ceny – clo je vypočítáno na základě dovozní ceny CIF a maloobchodní ceny jsou násobkem dovozní ceny. Clo bude proto s největší pravděpodobností absorbovat dodavatelský řetězec od dovozce po konečného spotřebitele. Pokud by došlo k určitému růstu cen, tento bude malý a nebude mít dopad na výběr pro spotřebitele. Nepředpokládá se, že antidumpingová opatření povedou k tomu, že nové generace nebudou nakupovat keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní. Dále se podotýká, že šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie je s to nabídnout konkurenceschopné ceny.

| (223) | Nebylo možno vyvodit závěr, že opatření budou mít významný dopad na materiál používaný k výrobě kuchyňského a stolního nádobí a náčiní. Druh materiálu není vždy hlavním důvodem například při výběru keramického výrobku určeného jako dárek. Je však zřejmé, že zaměnitelnost materiálů není vždy možná: právní předpisy Unie o materiálech přicházejících do styku s potravinami například ukládají určité požadavky vztahující se na materiály, které mají přijít do styku s potravinami. Je třeba rovněž zmínit, že zavedený dovozce, který je současně i maloobchodníkem, se také domnívá, že lidé budou nadále jíst raději z keramických talířů než z talířů vyrobených z jiných materiálů, a tomu jsou přizpůsobeny jeho plány na rozšíření činnosti. |
| --- | --- |

(223)

Nebylo možno vyvodit závěr, že opatření budou mít významný dopad na materiál používaný k výrobě kuchyňského a stolního nádobí a náčiní. Druh materiálu není vždy hlavním důvodem například při výběru keramického výrobku určeného jako dárek. Je však zřejmé, že zaměnitelnost materiálů není vždy možná: právní předpisy Unie o materiálech přicházejících do styku s potravinami například ukládají určité požadavky vztahující se na materiály, které mají přijít do styku s potravinami. Je třeba rovněž zmínit, že zavedený dovozce, který je současně i maloobchodníkem, se také domnívá, že lidé budou nadále jíst raději z keramických talířů než z talířů vyrobených z jiných materiálů, a tomu jsou přizpůsobeny jeho plány na rozšíření činnosti.

| (224) | Tvrzení týkající se problémů s dodávkami nelze uznat, jelikož na straně jedné se vytvoření rovných podmínek se spravedlivými cenami nerovná úplnému zrušení dovozu z Číny. Naopak se očekává, že prospěch ze spravedlivějších obchodních podmínek budou mít všichni světoví aktéři. Na druhé straně bylo konstatováno, že skutečnost, že v současnosti je výrobní odvětví Unie s to uspokojit jednu třetinu celkové spotřeby Unie, nenarušuje skutečnost, že by dovoz z Číny měl vstupovat na trh Unie s cenami, které nejsou dumpingové. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie i skutečnost, že výrobní odvětví nevyužívalo v posuzovaném období plně svou výrobní kapacitu, naznačují, že výrobci v Unii mohou prodávat na trhu Unie více výrobků, pokud by byl dumpingový dovoz zrušen. V neposlední řadě Čína není jediným zdrojem dovozu do Unie. |
| --- | --- |

(224)

Tvrzení týkající se problémů s dodávkami nelze uznat, jelikož na straně jedné se vytvoření rovných podmínek se spravedlivými cenami nerovná úplnému zrušení dovozu z Číny. Naopak se očekává, že prospěch ze spravedlivějších obchodních podmínek budou mít všichni světoví aktéři. Na druhé straně bylo konstatováno, že skutečnost, že v současnosti je výrobní odvětví Unie s to uspokojit jednu třetinu celkové spotřeby Unie, nenarušuje skutečnost, že by dovoz z Číny měl vstupovat na trh Unie s cenami, které nejsou dumpingové. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie i skutečnost, že výrobní odvětví nevyužívalo v posuzovaném období plně svou výrobní kapacitu, naznačují, že výrobci v Unii mohou prodávat na trhu Unie více výrobků, pokud by byl dumpingový dovoz zrušen. V neposlední řadě Čína není jediným zdrojem dovozu do Unie.

| (225) | Dánská studie, kterou zmínila CCCLA, a švédský výzkum, na nějž poukázalo švédské sdružení, naznačují, že antidumpingová opatření jsou obecně pro spotřebitele nákladná. Tato tvrzení jsou však velmi obecná, nesouvisí konkrétně s tímto šetřením a neexistují žádné důkazy, které by prokazovaly, že to má v tomto šetření skutečně význam. |
| --- | --- |

(225)

Dánská studie, kterou zmínila CCCLA, a švédský výzkum, na nějž poukázalo švédské sdružení, naznačují, že antidumpingová opatření jsou obecně pro spotřebitele nákladná. Tato tvrzení jsou však velmi obecná, nesouvisí konkrétně s tímto šetřením a neexistují žádné důkazy, které by prokazovaly, že to má v tomto šetření skutečně význam.

| (226) | Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření nebude mít celkově významný dopad na spotřebitele, jako jsou domácnosti. |
| --- | --- |

(226)

Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření nebude mít celkově významný dopad na spotřebitele, jako jsou domácnosti.

6.   Závěr ohledně zájmu Unie

| (227) | Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Číny. |
| --- | --- |

(227)

Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Číny.

| (228) | Tento závěr nemohou převážit aspekty, které předložila řada stran, konkrétně že antidumpingová opatření jsou obecně výměnou za jejich snahu přenést do třetích zemí některé hodnoty Unie, jako je zlepšení sociálních norem dodavatelů, zákaz dětské práce nebo programy ochrany životního prostředí a celkového rozvoje. Tyto záležitosti nemohou narušit cíl spočívající v dosažení otevřeného a spravedlivého obchodu ochranou výroby v Unii před narušením mezinárodního obchodu, jako je dumping, a uplatňováním nástrojů na ochranu obchodu v souladu právem EU a pravidly WTO. |
| --- | --- |

(228)

Tento závěr nemohou převážit aspekty, které předložila řada stran, konkrétně že antidumpingová opatření jsou obecně výměnou za jejich snahu přenést do třetích zemí některé hodnoty Unie, jako je zlepšení sociálních norem dodavatelů, zákaz dětské práce nebo programy ochrany životního prostředí a celkového rozvoje. Tyto záležitosti nemohou narušit cíl spočívající v dosažení otevřeného a spravedlivého obchodu ochranou výroby v Unii před narušením mezinárodního obchodu, jako je dumping, a uplatňováním nástrojů na ochranu obchodu v souladu právem EU a pravidly WTO.

| (229) | Bez ohledu na výše uvedené skutečnosti může toto předběžné posouzení vyžadovat další pečlivou analýzu na základě připomínek zúčastněných stran. |
| --- | --- |

(229)

Bez ohledu na výše uvedené skutečnosti může toto předběžné posouzení vyžadovat další pečlivou analýzu na základě připomínek zúčastněných stran.

G.   PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

1.   Úroveň pro odstranění újmy

| (230) | Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz. |
| --- | --- |

(230)

Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.

| (231) | Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(231)

Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.

| (232) | Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Jak je objasněno v (135). bodě odůvodnění, předběžně se má za to, že za přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu, lze považovat ziskové rozpětí ve výši 6 % obratu. |
| --- | --- |

(232)

Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Jak je objasněno v (135). bodě odůvodnění, předběžně se má za to, že za přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu, lze považovat ziskové rozpětí ve výši 6 % obratu.

| (233) | Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána odečtením skutečného zisku od ceny ze závodu a připočtením výše zmíněného 6 % ziskového rozpětí k takto vypočítané prodejní ceně výrobního odvětví Unie, která nezpůsobuje ztrátu. |
| --- | --- |

(233)

Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána odečtením skutečného zisku od ceny ze závodu a připočtením výše zmíněného 6 % ziskového rozpětí k takto vypočítané prodejní ceně výrobního odvětví Unie, která nezpůsobuje ztrátu.

| (234) | Na základě porovnání váženého průměru dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, zjištěné při výpočtech cenového podbízení, s cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření, která nezpůsobuje újmu, se potom stanovilo potřebné zvýšení ceny. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu. |
| --- | --- |

(234)

Na základě porovnání váženého průměru dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, zjištěné při výpočtech cenového podbízení, s cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření, která nezpůsobuje újmu, se potom stanovilo potřebné zvýšení ceny. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu.

2.   Prozatímní opatření

| (235) | Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření na dovoz pocházející z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. |
| --- | --- |

(235)

Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření na dovoz pocházející z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.

| (236) | Na základě výše uvedených skutečností byly v tomto případě sazby antidumpingového cla stanoveny na úrovni dumpingových rozpětí. |
| --- | --- |

(236)

Na základě výše uvedených skutečností byly v tomto případě sazby antidumpingového cla stanoveny na úrovni dumpingových rozpětí.

| (237) | Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla platného na „všechny ostatní společnosti“) se tedy vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(237)

Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla platného na „všechny ostatní společnosti“) se tedy vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.

| (238) | Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (11) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, například spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem pozměněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby. |
| --- | --- |

(238)

Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (11) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, například spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem pozměněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.

| (239) | Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(239)

Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.

| (240) | Jedna strana požádala, aby byla případná opatření uložena ve formě minimální ceny. Tato strana uvedla, že by valorická cla postihla zejména spotřebitele, kteří kupují vysoce kvalitní dovážené výrobky a/nebo výrobky s vysokou hmotností. Šetření však ukázalo, že s přihlédnutím k šíři položek spadajících do definice výrobku by nebyla vhodnější jiná forma opatření. |
| --- | --- |

(240)

Jedna strana požádala, aby byla případná opatření uložena ve formě minimální ceny. Tato strana uvedla, že by valorická cla postihla zejména spotřebitele, kteří kupují vysoce kvalitní dovážené výrobky a/nebo výrobky s vysokou hmotností. Šetření však ukázalo, že s přihlédnutím k šíři položek spadajících do definice výrobku by nebyla vhodnější jiná forma opatření.

| (241) | Na základě výše uvedeného se dumpingové rozpětí, rozpětí újmy a prozatímní antidumpingové clo se stanoví takto:








  Společnost | Dumpingové rozpětí | Rozpětí újmy | Prozatímní clo |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd a Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd | 26,8 % | 45,3 % | 26,8 % |
| Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd a Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd | 31,2 % | 85,3 % | 31,2 % |
| CHL International Ltd a CHL Porcelain Industries Ltd | 30,0 % | 109,3 % | 30,0 % |
| Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd a Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd | 17,6 % | 76,0 % | 17,6 % |
| Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd | 23,0 % | 44,8 % | 23,0 % |
| Všichni ostatní spolupracující vyvážející výrobci | 26,6 % | 76,1 % | 26,6 % |
| Všechny ostatní společnosti | 58,8 % | 109,3 % | 58,8 % |

(241)

Na základě výše uvedeného se dumpingové rozpětí, rozpětí újmy a prozatímní antidumpingové clo se stanoví takto:

Společnost

Dumpingové rozpětí

Rozpětí újmy

Prozatímní clo

Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd a Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd

26,8 %

45,3 %

26,8 %

Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd a Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd

31,2 %

85,3 %

31,2 %

CHL International Ltd a CHL Porcelain Industries Ltd

30,0 %

109,3 %

30,0 %

Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd a Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd

17,6 %

76,0 %

17,6 %

Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd

23,0 %

44,8 %

23,0 %

Všichni ostatní spolupracující vyvážející výrobci

26,6 %

76,1 %

26,6 %

Všechny ostatní společnosti

58,8 %

109,3 %

58,8 %

H.   ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ

| (242) | V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely jakýchkoli konečných opatření mohou být znovu přehodnocena, |
| --- | --- |

(242)

V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely jakýchkoli konečných opatření mohou být znovu přehodnocena,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní kromě keramických nožů, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90 (kódy TARIC 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 a 6912009010), pocházejícího z Čínské lidové republiky.

2.   Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyráběný níže uvedenými společnostmi činí:

| Společnost | Clo | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
  Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
  Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
  Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd | 26,8 % | B349 |
| Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd | 31,2 % | B350 |
| CHL Porcelain Industries Ltd | 30,0 % | B351 |
| Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
  Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
  Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
  Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd;
  Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd | 17,6 % | B352 |
| Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd | 23,0 % | B353 |
| Společnosti uvedené v příloze I | 26,6 % | B354 |
| Všechny ostatní společnosti | 58,8 % | B999 |

Společnost

Clo

Doplňkový kód TARIC

Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;

Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;

Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;

Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd

26,8 %

B349

Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd

31,2 %

B350

CHL Porcelain Industries Ltd

30,0 %

B351

Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;

Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;

Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;

Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd;

Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd

17,6 %

B352

Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd

23,0 %

B353

Společnosti uvedené v příloze I

26,6 %

B354

Všechny ostatní společnosti

58,8 %

B999

3.   Použití prozatímních sazeb antidumpingového cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li tato faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.

4.   Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.

5.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

1.   Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

2.   V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 14. listopadu 2012.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Úř. věst. C 44, 16.2.2012, s. 22.

2

(3)  Viz rovněž návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství; Brusel, 8.6.2012, KOM(2012) 270 v konečném znění, 2012/0145(Cod).

3

(4)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 2. února 2012 ve věci C-249/10 P, Brosmann Footwear HK a další v. Rada.

4

Brosmann Footwear HK a další v. Rada.

(5)  Rozsudek Tribunálu ze dne 18. září 2012 ve věci T-156/11, Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd v. Rada, bod 167 (dosud nezveřejněno).

5

Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd v. Rada

(6)  Veřejně přístupný průzkum trhu CBI týkající se „trhu EU se stolním a kuchyňským nádobím a náčiním a jinými domácími potřebami, listopad 2009“ (The tableware, kitchenware and other household articles market in the EU, November 2009) poukázal na řadu trendů (demografických, sociálních, kulturních, módních a technických), které povedou k další silné přítomnosti keramických výrobků na trhu Unie se stolním a kuchyňským nádobím a náčiním, jenž má podle očekávání celkově růst. Důvody, které uvádí průzkum, sahají od rostoucí poptávky po neformálnějším stolním a kuchyňském nádobí a náčiní, a to po užitných výrobcích, s nimiž lze snadno manipulovat, po nových výrobcích a novém designu, po měnící se velikost domácností. Při tomto šetření uvedl i velký dovozce zařazený do vzorku, který je rovněž maloobchodníkem, že v budoucnu očekává zdravou spotřebu, jelikož se předpokládá, že lidé jedí raději z keramických než z jiných talířů, a proto oznámil ambiciózní plány na rozšíření činnosti v této oblasti.

6

(7)  Nařízení Rady (ES) č. 1472/2006, vyhlášené v Úř. věst. L 275, 6.10.2006, s. 36 (292. bod odůvodnění).

7

(8)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52011XC1129(02):CS:NOT

8

(9)  Věc T-20/03 Kahla/Thüringen Porzellan v. Komise.

9

Kahla/Thüringen Porzellan v. Komise

(10)  „Dumping case likely to harm ceramic makers“, China Daily, 17. února 2012.

10

(11)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgie.

11

---

PŘÍLOHA I

Spolupracující čínští vyvážející výrobci nezařazení do vzorku (doplňkový kód TARIC B354):

| (1) | Amaida Ceramic Product Co., Ltd. |
| --- | --- |

(1)

Amaida Ceramic Product Co., Ltd.

| (2) | Asianera Porcelain (Tangshan) Ltd. |
| --- | --- |

(2)

Asianera Porcelain (Tangshan) Ltd.

| (3) | Beiliu Changlong Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(3)

Beiliu Changlong Ceramics Co., Ltd.

| (4) | Beiliu City Heyun Building Materials Co., Ltd. |
| --- | --- |

(4)

Beiliu City Heyun Building Materials Co., Ltd.

| (5) | Beiliu Jiasheng Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(5)

Beiliu Jiasheng Porcelain Co., Ltd.

| (6) | Beiliu Quanli Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(6)

Beiliu Quanli Ceramic Co., Ltd.

| (7) | Beiliu Windview Industries Ltd. |
| --- | --- |

(7)

Beiliu Windview Industries Ltd.

| (8) | Betterway International Co., Ltd. |
| --- | --- |

(8)

Betterway International Co., Ltd.

| (9) | Cameo China (Fengfeng) Co., Ltd. |
| --- | --- |

(9)

Cameo China (Fengfeng) Co., Ltd.

| (10) | Changsha Ellen-Design Arts & Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(10)

Changsha Ellen-Design Arts & Crafts Co., Ltd.

| (11) | Changsha Happy Go Products Developing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(11)

Changsha Happy Go Products Developing Co., Ltd.

| (12) | Chao Ao Huadayu Craftwork Factory |
| --- | --- |

(12)

Chao Ao Huadayu Craftwork Factory

| (13) | Chao’an Lian Xing Yuan Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(13)

Chao’an Lian Xing Yuan Ceramics Co., Ltd.

| (14) | Chaoan Oh Yeah Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(14)

Chaoan Oh Yeah Ceramics Industrial Co., Ltd.

| (15) | Chaoan Xin Yuan Ceramics Factory |
| --- | --- |

(15)

Chaoan Xin Yuan Ceramics Factory

| (16) | Chao’an Yongsheng Ceramic Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(16)

Chao’an Yongsheng Ceramic Industry Co., Ltd.

| (17) | Chaozhou Baode Ceramics Co., Ltd, |
| --- | --- |

(17)

Chaozhou Baode Ceramics Co., Ltd,

| (18) | Chaozhou Baodyai Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(18)

Chaozhou Baodyai Porcelain Co., Ltd.

| (19) | Chaozhou Baolian Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(19)

Chaozhou Baolian Ceramics Co., Ltd.

| (20) | Chaozhou Big Arrow Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(20)

Chaozhou Big Arrow Ceramics Industrial Co., Ltd.

| (21) | Chaozhou Boshifa Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(21)

Chaozhou Boshifa Ceramics Making Co., Ltd.

| (22) | Chaozhou Cantake Craft Co., Ltd. |
| --- | --- |

(22)

Chaozhou Cantake Craft Co., Ltd.

| (23) | Chaozhou Ceramics Industry and Trade General Corp. |
| --- | --- |

(23)

Chaozhou Ceramics Industry and Trade General Corp.

| (24) | Chaozhou Chaofeng Ceramic Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(24)

Chaozhou Chaofeng Ceramic Making Co., Ltd.

| (25) | Chaozhou Chengxi Jijie Art & Craft Painted Porcelain Fty. |
| --- | --- |

(25)

Chaozhou Chengxi Jijie Art & Craft Painted Porcelain Fty.

| (26) | Chaozhou Chengxinda Ceramics Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(26)

Chaozhou Chengxinda Ceramics Industry Co., Ltd.

| (27) | Chaozhou Chenhui Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(27)

Chaozhou Chenhui Ceramics Co., Ltd.

| (28) | Chaozhou Chonvson Ceramics Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(28)

Chaozhou Chonvson Ceramics Industry Co., Ltd.

| (29) | Chaozhou Daxin Arts & Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(29)

Chaozhou Daxin Arts & Crafts Co., Ltd.

| (30) | Chaozhou Dayi Ceramics Industries Co., Ltd. |
| --- | --- |

(30)

Chaozhou Dayi Ceramics Industries Co., Ltd.

| (31) | Chaozhou Dehong Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(31)

Chaozhou Dehong Ceramics Making Co., Ltd.

| (32) | Chaozhou Deko Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(32)

Chaozhou Deko Ceramic Co., Ltd.

| (33) | Chaozhou Diamond Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(33)

Chaozhou Diamond Ceramics Industrial Co., Ltd.

| (34) | Chaozhou Dongyi Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(34)

Chaozhou Dongyi Ceramics Co., Ltd.

| (35) | Chaozhou Dragon Porcelain Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(35)

Chaozhou Dragon Porcelain Industrial Co., Ltd.

| (36) | Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(36)

Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd.

| (37) | Chaozhou Feida Ceramics Industries Co., Ltd. |
| --- | --- |

(37)

Chaozhou Feida Ceramics Industries Co., Ltd.

| (38) | Chaozhou Fengxi Baita Ceramics Fty. |
| --- | --- |

(38)

Chaozhou Fengxi Baita Ceramics Fty.

| (39) | Chaozhou Fengxi Canhui Ceramics Manufactory |
| --- | --- |

(39)

Chaozhou Fengxi Canhui Ceramics Manufactory

| (40) | Chaozhou Fengxi Dongtian Porcelain Fty. No.2 |
| --- | --- |

(40)

Chaozhou Fengxi Dongtian Porcelain Fty. No.2

| (41) | Chaozhou Fengxi Fenger Ceramics Craft Fty. |
| --- | --- |

(41)

Chaozhou Fengxi Fenger Ceramics Craft Fty.

| (42) | Chaozhou Fengxi Hongrong Color Porcelain Fty. |
| --- | --- |

(42)

Chaozhou Fengxi Hongrong Color Porcelain Fty.

| (43) | Chaozhou Fengxi Shengshui Porcelain Art Factory |
| --- | --- |

(43)

Chaozhou Fengxi Shengshui Porcelain Art Factory

| (44) | Chaozhou Fengxi Zone Jinbaichuan Porcelain Crafts Factory |
| --- | --- |

(44)

Chaozhou Fengxi Zone Jinbaichuan Porcelain Crafts Factory

| (45) | Chaozhou Fromone Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(45)

Chaozhou Fromone Ceramic Co., Ltd.

| (46) | Chaozhou Genol Ceramics Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

(46)

Chaozhou Genol Ceramics Manufacture Co., Ltd.

| (47) | Chaozhou Good Concept Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(47)

Chaozhou Good Concept Ceramics Co., Ltd.

| (48) | Chaozhou Grand Collection Tableware Co. Ltd. |
| --- | --- |

(48)

Chaozhou Grand Collection Tableware Co. Ltd.

| (49) | Chaozhou Guangjia Ceramics Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

(49)

Chaozhou Guangjia Ceramics Manufacture Co., Ltd.

| (50) | Chaozhou Guidu Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(50)

Chaozhou Guidu Ceramics Co., Ltd.

| (51) | Chaozhou Haihong Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(51)

Chaozhou Haihong Ceramics Making Co., Ltd.

| (52) | Chaozhou Hengchuang Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(52)

Chaozhou Hengchuang Porcelain Co., Ltd.

| (53) | Chaozhou Henglibao Porcelain Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(53)

Chaozhou Henglibao Porcelain Industrial Co., Ltd.

| (54) | Chaozhou Hongbo Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(54)

Chaozhou Hongbo Ceramics Industrial Co., Ltd.

| (55) | Chaozhou Hongjia Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(55)

Chaozhou Hongjia Ceramics Making Co., Ltd.

| (56) | Chaozhou Hongye Ceramics Manufactory Co., Ltd. |
| --- | --- |

(56)

Chaozhou Hongye Ceramics Manufactory Co., Ltd.

| (57) | Chaozhou Hongye Porcelain Development Co., Ltd. |
| --- | --- |

(57)

Chaozhou Hongye Porcelain Development Co., Ltd.

| (58) | Chaozhou Hongyue Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(58)

Chaozhou Hongyue Porcelain Industry Co., Ltd.

| (59) | Chaozhou Hongzhan Ceramic Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

(59)

Chaozhou Hongzhan Ceramic Manufacture Co., Ltd.

| (60) | Chaozhou Hua Da Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(60)

Chaozhou Hua Da Ceramics Making Co., Ltd.

| (61) | Chaozhou Huabo Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(61)

Chaozhou Huabo Ceramic Co., Ltd.

| (62) | Chaozhou Huade Ceramics Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

(62)

Chaozhou Huade Ceramics Manufacture Co., Ltd.

| (63) | Chaozhou Huashan Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(63)

Chaozhou Huashan Industrial Co., Ltd.

| (64) | Chaozhou Huayu Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(64)

Chaozhou Huayu Ceramics Co., Ltd.

| (65) | Chaozhou Huazong Ceramics Industries Co., Ltd. |
| --- | --- |

(65)

Chaozhou Huazong Ceramics Industries Co., Ltd.

| (66) | Chaozhou Huifeng Ceramics Craft Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(66)

Chaozhou Huifeng Ceramics Craft Making Co., Ltd.

| (67) | Chaozhou J&M Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(67)

Chaozhou J&M Ceramics Industrial Co., Ltd.

| (68) | Chaozhou Jencymic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(68)

Chaozhou Jencymic Co., Ltd.

| (69) | Chaozhou Jiahua Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(69)

Chaozhou Jiahua Ceramics Co., Ltd.

| (70) | Chaozhou Jiahuabao Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(70)

Chaozhou Jiahuabao Ceramics Industrial Co., Ltd.

| (71) | Chaozhou JiaHui Ceramic Factory |
| --- | --- |

(71)

Chaozhou JiaHui Ceramic Factory

| (72) | Chaozhou Jiaye Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(72)

Chaozhou Jiaye Ceramics Making Co., Ltd.

| (73) | Chaozhou Jiayi Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(73)

Chaozhou Jiayi Ceramics Making Co., Ltd.

| (74) | Chaozhou Jiayu Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(74)

Chaozhou Jiayu Ceramics Making Co., Ltd.

| (75) | Chaozhou Jin Jia Da Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(75)

Chaozhou Jin Jia Da Porcelain Industry Co., Ltd.

| (76) | Chaozhou Jingfeng Ceramics Craft Co., Ltd. |
| --- | --- |

(76)

Chaozhou Jingfeng Ceramics Craft Co., Ltd.

| (77) | Chaozhou Jinqiangyi Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(77)

Chaozhou Jinqiangyi Ceramics Co., Ltd.

| (78) | Chaozhou Jinyuanli Ceramics Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

(78)

Chaozhou Jinyuanli Ceramics Manufacture Co., Ltd.

| (79) | Chaozhou Kaibo Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(79)

Chaozhou Kaibo Ceramics Making Co., Ltd.

| (80) | Chaozhou Kedali Porcelain Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(80)

Chaozhou Kedali Porcelain Industrial Co., Ltd.

| (81) | Chaozhou King’s Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(81)

Chaozhou King’s Porcelain Industry Co., Ltd.

| (82) | Chaozhou Kingwave Porcelain & Pigment Co., Ltd. |
| --- | --- |

(82)

Chaozhou Kingwave Porcelain & Pigment Co., Ltd.

| (83) | Chaozhou Lemontree Tableware Co., Ltd. |
| --- | --- |

(83)

Chaozhou Lemontree Tableware Co., Ltd.

| (84) | Chaozhou Lianfeng Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(84)

Chaozhou Lianfeng Porcelain Co., Ltd.

| (85) | Chaozhou Lianjun Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(85)

Chaozhou Lianjun Ceramics Co., Ltd.

| (86) | Chaozhou Lianyu Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(86)

Chaozhou Lianyu Ceramics Co., Ltd.

| (87) | ChaoZhou Lianyuan Ceramic Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(87)

ChaoZhou Lianyuan Ceramic Making Co., Ltd.

| (88) | Chaozhou Lisheng Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(88)

Chaozhou Lisheng Ceramics Co., Ltd.

| (89) | Chaozhou Loving Home Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(89)

Chaozhou Loving Home Porcelain Co., Ltd.

| (90) | Chaozhou Maocheng Industry Dve. Co., Ltd. |
| --- | --- |

(90)

Chaozhou Maocheng Industry Dve. Co., Ltd.

| (91) | Chaozhou MBB Porcelain Factory |
| --- | --- |

(91)

Chaozhou MBB Porcelain Factory

| (92) | Chaozhou Mingyu Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(92)

Chaozhou Mingyu Porcelain Industry Co., Ltd.

| (93) | Chaozhou New Power Ltd. |
| --- | --- |

(93)

Chaozhou New Power Ltd.

| (94) | Chaozhou Ohga Porcelain Co.,Ltd. |
| --- | --- |

(94)

Chaozhou Ohga Porcelain Co.,Ltd.

| (95) | Chaozhou Oubo Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(95)

Chaozhou Oubo Ceramics Co., Ltd.

| (96) | Chaozhou Pengfa Ceramics Manufactory Co., Ltd. |
| --- | --- |

(96)

Chaozhou Pengfa Ceramics Manufactory Co., Ltd.

| (97) | Chaozhou Pengxing Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(97)

Chaozhou Pengxing Ceramics Co., Ltd.

| (98) | Chaozhou Qingfa Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(98)

Chaozhou Qingfa Ceramics Co., Ltd.

| (99) | Chaozhou Raoping Xinfeng Yangda Porcelain Factory |
| --- | --- |

(99)

Chaozhou Raoping Xinfeng Yangda Porcelain Factory

| (100) | Chaozhou Ronghua Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(100)

Chaozhou Ronghua Ceramics Making Co., Ltd.

| (101) | Chaozhou Ronglibao Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(101)

Chaozhou Ronglibao Porcelain Co., Ltd.

| (102) | Chaozhou Rui Cheng Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(102)

Chaozhou Rui Cheng Porcelain Industry Co., Ltd.

| (103) | Chaozhou Rui Xiang Porcelain Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(103)

Chaozhou Rui Xiang Porcelain Industrial Co., Ltd.

| (104) | Chaozhou Ruilong Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(104)

Chaozhou Ruilong Ceramics Co., Ltd.

| (105) | Chaozhou Sanhua Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(105)

Chaozhou Sanhua Ceramics Industrial Co., Ltd.

| (106) | Chaozhou Sanming Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(106)

Chaozhou Sanming Industrial Co., Ltd.

| (107) | Chaozhou Santai Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(107)

Chaozhou Santai Porcelain Co., Ltd.

| (108) | Chaozhou Shunqiang Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(108)

Chaozhou Shunqiang Ceramics Making Co., Ltd.

| (109) | Chaozhou Shuntai Ceramic Manufactory Co., Ltd. |
| --- | --- |

(109)

Chaozhou Shuntai Ceramic Manufactory Co., Ltd.

| (110) | Chaozhou Songfa Ceramics Co.,Ltd. |
| --- | --- |

(110)

Chaozhou Songfa Ceramics Co.,Ltd.

| (111) | Chaozhou Sundisk Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(111)

Chaozhou Sundisk Ceramics Making Co., Ltd.

| (112) | Chaozhou Teemjade Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(112)

Chaozhou Teemjade Ceramics Co., Ltd.

| (113) | Chaozhou Thyme Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(113)

Chaozhou Thyme Ceramics Co., Ltd.

| (114) | Chaozhou Tongxing Huajiang Ceramics Making Co., Ltd |
| --- | --- |

(114)

Chaozhou Tongxing Huajiang Ceramics Making Co., Ltd

| (115) | Chaozhou Totye Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(115)

Chaozhou Totye Ceramics Industrial Co., Ltd.

| (116) | Chaozhou Trend Art & Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(116)

Chaozhou Trend Art & Crafts Co., Ltd.

| (117) | Chaozhou Uncommon Craft Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(117)

Chaozhou Uncommon Craft Industrial Co., Ltd.

| (118) | Chaozhou Weida Ceramic Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(118)

Chaozhou Weida Ceramic Making Co., Ltd.

| (119) | Chaozhou Weigao Ceramic Craft Co., Ltd. |
| --- | --- |

(119)

Chaozhou Weigao Ceramic Craft Co., Ltd.

| (120) | Chaozhou Wingoal Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(120)

Chaozhou Wingoal Ceramics Industrial Co., Ltd.

| (121) | Chaozhou Wood House Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(121)

Chaozhou Wood House Porcelain Co., Ltd.

| (122) | Chaozhou Xiangye Ceramics Craft Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(122)

Chaozhou Xiangye Ceramics Craft Making Co., Ltd.

| (123) | Chaozhou Xin Weicheng CP., Ltd. |
| --- | --- |

(123)

Chaozhou Xin Weicheng CP., Ltd.

| (124) | Chaozhou Xincheng Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(124)

Chaozhou Xincheng Ceramics Co., Ltd.

| (125) | Chaozhou Xinde Ceramics Craft Factory |
| --- | --- |

(125)

Chaozhou Xinde Ceramics Craft Factory

| (126) | Chaozhou Xingguang Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(126)

Chaozhou Xingguang Ceramics Co., Ltd.

| (127) | Chaozhou Xinhui Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(127)

Chaozhou Xinhui Porcelain Co., Ltd.

| (128) | Chaozhou Xinkai Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(128)

Chaozhou Xinkai Porcelain Co., Ltd.

| (129) | Chaozhou Xinlong Porcelain Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(129)

Chaozhou Xinlong Porcelain Industrial Co., Ltd.

| (130) | Chaozhou Xinyu Porcelain Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(130)

Chaozhou Xinyu Porcelain Industrial Co., Ltd.

| (131) | Chaozhou Xinyue Ceramics Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

(131)

Chaozhou Xinyue Ceramics Manufacture Co., Ltd.

| (132) | Chaozhou Yangguang Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(132)

Chaozhou Yangguang Ceramics Co., Ltd.

| (133) | Chaozhou Yaran Ceramics Craft Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(133)

Chaozhou Yaran Ceramics Craft Making Co., Ltd.

| (134) | Chaozhou Yinhe Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(134)

Chaozhou Yinhe Ceramics Co., Ltd.

| (135) | Chaozhou Yongsheng Ceramics Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(135)

Chaozhou Yongsheng Ceramics Manufacturing Co., Ltd.

| (136) | Chaozhou Yongxuan Domestic Ceramics Manufactory Co., Ltd. |
| --- | --- |

(136)

Chaozhou Yongxuan Domestic Ceramics Manufactory Co., Ltd.

| (137) | Chaozhou Yu Ri Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(137)

Chaozhou Yu Ri Ceramics Making Co., Ltd.

| (138) | Chaozhou Yuefeng Ceramics Ind. Co., Ltd. |
| --- | --- |

(138)

Chaozhou Yuefeng Ceramics Ind. Co., Ltd.

| (139) | Chaozhou Yufeng Ceramics Making Factory |
| --- | --- |

(139)

Chaozhou Yufeng Ceramics Making Factory

| (140) | Chaozhou Zhongxia Porcelain Factory Co., Ltd. |
| --- | --- |

(140)

Chaozhou Zhongxia Porcelain Factory Co., Ltd.

| (141) | Chaozhou Zhongye Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(141)

Chaozhou Zhongye Ceramics Co., Ltd.

| (142) | Dabu Yongxingxiang Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(142)

Dabu Yongxingxiang Ceramics Co., Ltd.

| (143) | Dapu Fuda Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(143)

Dapu Fuda Ceramics Co., Ltd.

| (144) | Dapu Taoyuan Porcelain Factory |
| --- | --- |

(144)

Dapu Taoyuan Porcelain Factory

| (145) | Dasheng Ceramics Co., Ltd. Dehua |
| --- | --- |

(145)

Dasheng Ceramics Co., Ltd. Dehua

| (146) | De Hua Hongshun Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(146)

De Hua Hongshun Ceramic Co., Ltd.

| (147) | Dehua Hongsheng Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(147)

Dehua Hongsheng Ceramic Co., Ltd.

| (148) | Dehua Jianyi Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(148)

Dehua Jianyi Porcelain Industry Co., Ltd.

| (149) | Dehua Kaiyuan Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(149)

Dehua Kaiyuan Porcelain Industry Co., Ltd.

| (150) | Dehua Ruyuan Gifts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(150)

Dehua Ruyuan Gifts Co., Ltd.

| (151) | Dehua Xinmei Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(151)

Dehua Xinmei Ceramics Co., Ltd.

| (152) | Dongguan Kenney Ceramic Ltd. |
| --- | --- |

(152)

Dongguan Kenney Ceramic Ltd.

| (153) | Dongguan Shilong Kyocera Co., Ltd. |
| --- | --- |

(153)

Dongguan Shilong Kyocera Co., Ltd.

| (154) | Dongguan Yongfuda Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(154)

Dongguan Yongfuda Ceramics Co., Ltd.

| (155) | Evershine Fine China Co., Ltd. |
| --- | --- |

(155)

Evershine Fine China Co., Ltd.

| (156) | Excellent Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(156)

Excellent Porcelain Co., Ltd.

| (157) | Fair-Link Limited (Xiamen) |
| --- | --- |

(157)

Fair-Link Limited (Xiamen)

| (158) | Far East (Boluo) Ceramics Factory Co., Ltd. |
| --- | --- |

(158)

Far East (Boluo) Ceramics Factory Co., Ltd.

| (159) | Far East (chaozhou) Ceramics Factory Co., Ltd. |
| --- | --- |

(159)

Far East (chaozhou) Ceramics Factory Co., Ltd.

| (160) | Fengfeng Mining District Yuhang Ceramic Co. Ltd. (Yuhang) |
| --- | --- |

(160)

Fengfeng Mining District Yuhang Ceramic Co. Ltd. (Yuhang)

| (161) | Foshan Metart Company Limited |
| --- | --- |

(161)

Foshan Metart Company Limited

| (162) | Fujian De Hua Jiashun Art&Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(162)

Fujian De Hua Jiashun Art&Crafts Co., Ltd.

| (163) | Fujian Dehua Chengyi Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(163)

Fujian Dehua Chengyi Ceramics Co., Ltd.

| (164) | Fujian Dehua Five Continents Ceramic Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(164)

Fujian Dehua Five Continents Ceramic Manufacturing Co., Ltd.

| (165) | Fujian Dehua Fujue Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(165)

Fujian Dehua Fujue Ceramics Co., Ltd.

| (166) | Fujian Dehua Full Win Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(166)

Fujian Dehua Full Win Crafts Co., Ltd.

| (167) | Fujian Dehua Fusheng Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(167)

Fujian Dehua Fusheng Ceramics Co., Ltd.

| (168) | Fujian Dehua Gentle Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(168)

Fujian Dehua Gentle Porcelain Co., Ltd.

| (169) | Fujian Dehua Guanhong Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(169)

Fujian Dehua Guanhong Ceramic Co., Ltd.

| (170) | Fujian Dehua Guanjie Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(170)

Fujian Dehua Guanjie Ceramics Co., Ltd.

| (171) | Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd. |
| --- | --- |

(171)

Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd.

| (172) | Fujian Dehua Hongda Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(172)

Fujian Dehua Hongda Ceramics Co., Ltd.

| (173) | Fujian Dehua Hongsheng Arts & Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(173)

Fujian Dehua Hongsheng Arts & Crafts Co., Ltd.

| (174) | Fujian Dehua Hongyu Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(174)

Fujian Dehua Hongyu Ceramic Co., Ltd.

| (175) | Fujian Dehua Huachen Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(175)

Fujian Dehua Huachen Ceramics Co., Ltd.

| (176) | Fujian Dehua Huaxia Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(176)

Fujian Dehua Huaxia Ceramics Co., Ltd.

| (177) | Fujian Dehua Huilong Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(177)

Fujian Dehua Huilong Ceramic Co., Ltd.

| (178) | Fujian Dehua Jingyi Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(178)

Fujian Dehua Jingyi Ceramics Co., Ltd.

| (179) | Fujian Dehua Jinhua Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(179)

Fujian Dehua Jinhua Porcelain Co., Ltd.

| (180) | Fujian Dehua Jinzhu Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(180)

Fujian Dehua Jinzhu Ceramics Co., Ltd.

| (181) | Fujian Dehua Lianda Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(181)

Fujian Dehua Lianda Ceramic Co., Ltd.

| (182) | Fujian Dehua Myinghua Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(182)

Fujian Dehua Myinghua Ceramics Co., Ltd.

| (183) | Fujian Dehua Pengxin Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(183)

Fujian Dehua Pengxin Ceramics Co., Ltd.

| (184) | Fujian Dehua Rongxin Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(184)

Fujian Dehua Rongxin Ceramic Co., Ltd.

| (185) | Fujian Dehua Shisheng Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(185)

Fujian Dehua Shisheng Ceramics Co., Ltd.

| (186) | Fujian Dehua Will Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(186)

Fujian Dehua Will Ceramic Co., Ltd.

| (187) | Fujian Dehua Xianda Ceramic Factory |
| --- | --- |

(187)

Fujian Dehua Xianda Ceramic Factory

| (188) | Fujian Dehua Xianghui Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(188)

Fujian Dehua Xianghui Ceramic Co., Ltd.

| (189) | Fujian Dehua Xingye Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(189)

Fujian Dehua Xingye Ceramic Co., Ltd.

| (190) | Fujian Dehua Yonghuang Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(190)

Fujian Dehua Yonghuang Ceramic Co., Ltd.

| (191) | Fujian Dehua Yousheng Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(191)

Fujian Dehua Yousheng Ceramics Co., Ltd.

| (192) | Fujian Dehua You-Young Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(192)

Fujian Dehua You-Young Crafts Co., Ltd.

| (193) | Fujian Dehua Zhenfeng Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(193)

Fujian Dehua Zhenfeng Ceramics Co., Ltd.

| (194) | Fujian Dehua Zhennan Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(194)

Fujian Dehua Zhennan Ceramics Co., Ltd.

| (195) | Fujian Jackson Arts and Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(195)

Fujian Jackson Arts and Crafts Co., Ltd.

| (196) | Fujian Jiamei Group Corporation |
| --- | --- |

(196)

Fujian Jiamei Group Corporation

| (197) | Fujian Profit Corp |
| --- | --- |

(197)

Fujian Profit Corp

| (198) | Fujian Province Dehua County Beatrot Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(198)

Fujian Province Dehua County Beatrot Ceramic Co., Ltd.

| (199) | Fujian Province Yongchun County Foreign Processing and Assembling Corporation |
| --- | --- |

(199)

Fujian Province Yongchun County Foreign Processing and Assembling Corporation

| (200) | Fujian Quanzhou Longpeng Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

(200)

Fujian Quanzhou Longpeng Group Co., Ltd.

| (201) | Fujian Quanzhou Shunmei Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

(201)

Fujian Quanzhou Shunmei Group Co., Ltd.

| (202) | Fung Lin Wah Group |
| --- | --- |

(202)

Fung Lin Wah Group

| (203) | Ganzhou Koin Structure Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(203)

Ganzhou Koin Structure Ceramics Co., Ltd.

| (204) | Global Housewares Factory |
| --- | --- |

(204)

Global Housewares Factory

| (205) | Guangdong Baofeng Ceramic Technology Development Co., Ltd. |
| --- | --- |

(205)

Guangdong Baofeng Ceramic Technology Development Co., Ltd.

| (206) | Guangdong Bening Ceramics Industries Co., Ltd. |
| --- | --- |

(206)

Guangdong Bening Ceramics Industries Co., Ltd.

| (207) | Guangdong Daye Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(207)

Guangdong Daye Porcelain Co., Ltd.

| (208) | Guangdong Dongbao Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

(208)

Guangdong Dongbao Group Co., Ltd.

| (209) | Guangdong Huaxing Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(209)

Guangdong Huaxing Ceramics Co., Ltd.

| (210) | Guangdong Quanfu Ceramics Ind. Co., Ltd. |
| --- | --- |

(210)

Guangdong Quanfu Ceramics Ind. Co., Ltd.

| (211) | Guangdong Shunxiang Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(211)

Guangdong Shunxiang Porcelain Co., Ltd.

| (212) | Guangdong Sitong Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

(212)

Guangdong Sitong Group Co., Ltd.

| (213) | Guangdong Songfa Ceramics Co.,Ltd. |
| --- | --- |

(213)

Guangdong Songfa Ceramics Co.,Ltd.

| (214) | Guangdong Yutai Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(214)

Guangdong Yutai Porcelain Co., Ltd.

| (215) | Guangxi Beiliu City Ming Chao Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(215)

Guangxi Beiliu City Ming Chao Porcelain Co., Ltd.

| (216) | Guangxi Beiliu Guixin Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(216)

Guangxi Beiliu Guixin Porcelain Co., Ltd.

| (217) | Guangxi Beiliu Huasheng Porcelain Ltd. |
| --- | --- |

(217)

Guangxi Beiliu Huasheng Porcelain Ltd.

| (218) | Guangxi Beiliu Newcentury Ceramic Llc. |
| --- | --- |

(218)

Guangxi Beiliu Newcentury Ceramic Llc.

| (219) | Guangxi Beiliu Qinglang Porcelain Trade Co., Ltd. |
| --- | --- |

(219)

Guangxi Beiliu Qinglang Porcelain Trade Co., Ltd.

| (220) | Guangxi Beiliu Rili Porcelain Co.,Ltd. |
| --- | --- |

(220)

Guangxi Beiliu Rili Porcelain Co.,Ltd.

| (221) | Guangxi Beiliu Xiongfa Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(221)

Guangxi Beiliu Xiongfa Ceramics Co., Ltd.

| (222) | Guangxi Beiliu Yujie Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(222)

Guangxi Beiliu Yujie Porcelain Co., Ltd.

| (223) | Guangxi Beiliu Zhongli Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

(223)

Guangxi Beiliu Zhongli Ceramics Co., Ltd

| (224) | Guangxi Nanshan Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(224)

Guangxi Nanshan Porcelain Co., Ltd.

| (225) | Guangxi Xin Fu Yuan Co. Ltd. |
| --- | --- |

(225)

Guangxi Xin Fu Yuan Co. Ltd.

| (226) | Guangxi Yulin Rongxing Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(226)

Guangxi Yulin Rongxing Ceramics Co., Ltd.

| (227) | Guangzhou Chaintime Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(227)

Guangzhou Chaintime Porcelain Co., Ltd.

| (228) | Guangzhou Xiongji Imp. & Exp. Co., Ltd. |
| --- | --- |

(228)

Guangzhou Xiongji Imp. & Exp. Co., Ltd.

| (229) | Haofa Ceramics Co., Ltd. of Dehua Fujian |
| --- | --- |

(229)

Haofa Ceramics Co., Ltd. of Dehua Fujian

| (230) | Hebei Dersun Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(230)

Hebei Dersun Ceramic Co., Ltd.

| (231) | Hebei Great Wall Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(231)

Hebei Great Wall Ceramic Co., Ltd.

| (232) | Hunan Baihua Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(232)

Hunan Baihua Ceramics Co., Ltd.

| (233) | Hunan Eka Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(233)

Hunan Eka Ceramics Co., Ltd.

| (234) | Hunan Fungdeli Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(234)

Hunan Fungdeli Ceramics Co., Ltd.

| (235) | Hunan Gaofeng Ceramic Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(235)

Hunan Gaofeng Ceramic Manufacturing Co., Ltd.

| (236) | Hunan Greture Co., Ltd. |
| --- | --- |

(236)

Hunan Greture Co., Ltd.

| (237) | Hunan Huawei China Industry Co., Ltd |
| --- | --- |

(237)

Hunan Huawei China Industry Co., Ltd

| (238) | Hunan Huayun Ceramics Factory Co., Ltd |
| --- | --- |

(238)

Hunan Huayun Ceramics Factory Co., Ltd

| (239) | Hunan Liling Tianxin China Industry Ltd. |
| --- | --- |

(239)

Hunan Liling Tianxin China Industry Ltd.

| (240) | Hunan Provincial Liling Chuhua Ceramic Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(240)

Hunan Provincial Liling Chuhua Ceramic Industrial Co., Ltd.

| (241) | Hunan Quanxiang Ceramics Corp. Ltd. |
| --- | --- |

(241)

Hunan Quanxiang Ceramics Corp. Ltd.

| (242) | Hunan Taisun Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(242)

Hunan Taisun Ceramics Co., Ltd.

| (243) | Hunan Victor Imp. & Exp. Co., Ltd |
| --- | --- |

(243)

Hunan Victor Imp. & Exp. Co., Ltd

| (244) | Hunan Wing Star Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(244)

Hunan Wing Star Ceramic Co., Ltd.

| (245) | Hunan Xianfeng Ceramic Industry Co.,Ltd |
| --- | --- |

(245)

Hunan Xianfeng Ceramic Industry Co.,Ltd

| (246) | Jiangsu Gaochun Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(246)

Jiangsu Gaochun Ceramics Co., Ltd.

| (247) | Jiangsu Yixing Fine Pottery Corp., Ltd. |
| --- | --- |

(247)

Jiangsu Yixing Fine Pottery Corp., Ltd.

| (248) | Jiangxi Global Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(248)

Jiangxi Global Ceramic Co., Ltd.

| (249) | Jiangxi Kangshu Porcelain Co.,Ltd. |
| --- | --- |

(249)

Jiangxi Kangshu Porcelain Co.,Ltd.

| (250) | Jingdezhen F&B Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(250)

Jingdezhen F&B Porcelain Co., Ltd.

| (251) | Jingdezhen Yuanjing Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(251)

Jingdezhen Yuanjing Porcelain Industry Co., Ltd.

| (252) | Jiyuan Jukang Xingxing Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(252)

Jiyuan Jukang Xingxing Ceramics Co., Ltd.

| (253) | Joyye Arts & Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(253)

Joyye Arts & Crafts Co., Ltd.

| (254) | Junior Star Ent’s Co., Ltd. |
| --- | --- |

(254)

Junior Star Ent’s Co., Ltd.

| (255) | K&T Ceramics International Co., Ltd. |
| --- | --- |

(255)

K&T Ceramics International Co., Ltd.

| (256) | Kam Lee (Xing Guo) Metal and Plastic Fty. Co., Ltd. |
| --- | --- |

(256)

Kam Lee (Xing Guo) Metal and Plastic Fty. Co., Ltd.

| (257) | Karpery Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(257)

Karpery Industrial Co., Ltd.

| (258) | Kilncraft Ceramics Ltd. |
| --- | --- |

(258)

Kilncraft Ceramics Ltd.

| (259) | Lian Jiang Golden Faith Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(259)

Lian Jiang Golden Faith Porcelain Co., Ltd.

| (260) | Liling Esion Homeware Co., Ltd. |
| --- | --- |

(260)

Liling Esion Homeware Co., Ltd.

| (261) | Liling Gaopeng Ceramic Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(261)

Liling Gaopeng Ceramic Industry Co., Ltd.

| (262) | Liling GuanQian Ceramic Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

(262)

Liling GuanQian Ceramic Manufacture Co., Ltd.

| (263) | Liling Huahui Ceramic Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(263)

Liling Huahui Ceramic Manufacturing Co., Ltd.

| (264) | Liling Huawang Ceramics Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(264)

Liling Huawang Ceramics Manufacturing Co., Ltd.

| (265) | Liling Kaiwei Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(265)

Liling Kaiwei Ceramic Co., Ltd.

| (266) | Liling Liangsheng Ceramic Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

(266)

Liling Liangsheng Ceramic Manufacture Co., Ltd.

| (267) | Liling Minghui Ceramic Factory |
| --- | --- |

(267)

Liling Minghui Ceramic Factory

| (268) | Liling Only Co., Ltd. |
| --- | --- |

(268)

Liling Only Co., Ltd.

| (269) | Liling Quanhu Industries General Company |
| --- | --- |

(269)

Liling Quanhu Industries General Company

| (270) | Liling Rongxiang Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(270)

Liling Rongxiang Ceramic Co., Ltd.

| (271) | Liling Ruixiang Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(271)

Liling Ruixiang Ceramics Industrial Co., Ltd.

| (272) | Liling Santang Ceramics Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(272)

Liling Santang Ceramics Manufacturing Co., Ltd.

| (273) | Liling Shenghua Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(273)

Liling Shenghua Industrial Co., Ltd.

| (274) | Liling Swan Household Co., Ltd. |
| --- | --- |

(274)

Liling Swan Household Co., Ltd.

| (275) | Liling Tengrui Industrial and Trading Co.,Ltd. |
| --- | --- |

(275)

Liling Tengrui Industrial and Trading Co.,Ltd.

| (276) | Liling United Ceramic-Ware Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(276)

Liling United Ceramic-Ware Manufacturing Co., Ltd.

| (277) | Liling Yihong Arts & Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(277)

Liling Yihong Arts & Crafts Co., Ltd.

| (278) | Liling Yonghe Porcelain Factory |
| --- | --- |

(278)

Liling Yonghe Porcelain Factory

| (279) | Liling Yucha Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(279)

Liling Yucha Ceramics Co., Ltd.

| (280) | Linyi Jinli Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(280)

Linyi Jinli Ceramics Co., Ltd.

| (281) | Linyi Pengcheng Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(281)

Linyi Pengcheng Industry Co., Ltd.

| (282) | Linyi Wanqiang Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(282)

Linyi Wanqiang Ceramics Co., Ltd.

| (283) | Linyi Zhaogang Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(283)

Linyi Zhaogang Ceramics Co., Ltd.

| (284) | Liveon Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(284)

Liveon Industrial Co., Ltd.

| (285) | Long Da Bone China Co., Ltd. |
| --- | --- |

(285)

Long Da Bone China Co., Ltd.

| (286) | Meizhou Gaoyu Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(286)

Meizhou Gaoyu Ceramics Co., Ltd.

| (287) | Meizhou Lianshunchang Trading Co., Ltd. |
| --- | --- |

(287)

Meizhou Lianshunchang Trading Co., Ltd.

| (288) | Meizhou Xinma Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(288)

Meizhou Xinma Ceramics Co., Ltd.

| (289) | Meizhou Yuanfeng Ceramic Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(289)

Meizhou Yuanfeng Ceramic Industry Co., Ltd.

| (290) | Meizhou Zhong Guang Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(290)

Meizhou Zhong Guang Industrial Co., Ltd.

| (291) | Miracle Dynasty Fine Bone China (Shanghai) Co., Ltd. |
| --- | --- |

(291)

Miracle Dynasty Fine Bone China (Shanghai) Co., Ltd.

| (292) | Photo USA Electronic Graphic Inc. |
| --- | --- |

(292)

Photo USA Electronic Graphic Inc.

| (293) | Quanzhou Allen Light Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(293)

Quanzhou Allen Light Industry Co., Ltd.

| (294) | Quanzhou Chuangli Craft Co., Ltd. |
| --- | --- |

(294)

Quanzhou Chuangli Craft Co., Ltd.

| (295) | Quanzhou Dehua Fangsheng Arts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(295)

Quanzhou Dehua Fangsheng Arts Co., Ltd.

| (296) | Quanzhou Haofu Gifts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(296)

Quanzhou Haofu Gifts Co., Ltd.

| (297) | Quanzhou Hongsheng Group Corporation |
| --- | --- |

(297)

Quanzhou Hongsheng Group Corporation

| (298) | Quanzhou Jianwen Craft Co., Ltd. |
| --- | --- |

(298)

Quanzhou Jianwen Craft Co., Ltd.

| (299) | Quanzhou Kunda Gifts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(299)

Quanzhou Kunda Gifts Co., Ltd.

| (300) | Quanzhou Yongchun Shengyi Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(300)

Quanzhou Yongchun Shengyi Ceramics Co., Ltd.

| (301) | Raoping Bright Future Porcelain Factory (RBF) |
| --- | --- |

(301)

Raoping Bright Future Porcelain Factory (RBF)

| (302) | Raoping Sanrao Yicheng Porcelain Factory |
| --- | --- |

(302)

Raoping Sanrao Yicheng Porcelain Factory

| (303) | Raoping Sanyi Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(303)

Raoping Sanyi Industrial Co., Ltd.

| (304) | Raylon Enterprise Co., Ltd. |
| --- | --- |

(304)

Raylon Enterprise Co., Ltd.

| (305) | Rong Lin Wah Industrial (Shenzhen) Co., Ltd. |
| --- | --- |

(305)

Rong Lin Wah Industrial (Shenzhen) Co., Ltd.

| (306) | Shandong Futai Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(306)

Shandong Futai Ceramics Co., Ltd.

| (307) | Shandong Gaode Hongye Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(307)

Shandong Gaode Hongye Ceramics Co., Ltd.

| (308) | Shandong Kunlun Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(308)

Shandong Kunlun Ceramic Co., Ltd.

| (309) | Shandong Zhaoding Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(309)

Shandong Zhaoding Porcelain Co., Ltd.

| (310) | Shantou Ceramics Industry Supply & Marketing Corp. |
| --- | --- |

(310)

Shantou Ceramics Industry Supply & Marketing Corp.

| (311) | Shantou Jinyuan Huajing Economic Trading Co., Ltd. |
| --- | --- |

(311)

Shantou Jinyuan Huajing Economic Trading Co., Ltd.

| (312) | Sheng Hua Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(312)

Sheng Hua Ceramics Co., Ltd.

| (313) | Shenzhen Baoshengfeng Imp. & Exp. Co., Ltd. |
| --- | --- |

(313)

Shenzhen Baoshengfeng Imp. & Exp. Co., Ltd.

| (314) | Shenzhen Bright Future Industry Co., Ltd. (SBF) |
| --- | --- |

(314)

Shenzhen Bright Future Industry Co., Ltd. (SBF)

| (315) | Shenzhen Donglin Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(315)

Shenzhen Donglin Industry Co., Ltd.

| (316) | Shenzhen Ever Nice Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(316)

Shenzhen Ever Nice Industry Co., Ltd.

| (317) | Shenzhen Evergrows Trading Co., Ltd. |
| --- | --- |

(317)

Shenzhen Evergrows Trading Co., Ltd.

| (318) | Shenzhen Fuliyuan Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(318)

Shenzhen Fuliyuan Porcelain Co., Ltd.

| (319) | Shenzhen Fuxingjiayun Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(319)

Shenzhen Fuxingjiayun Ceramics Co., Ltd.

| (320) | Shenzhen Gottawa Industrial Ltd. |
| --- | --- |

(320)

Shenzhen Gottawa Industrial Ltd.

| (321) | Shenzhen Hiker Housewares Ltd. |
| --- | --- |

(321)

Shenzhen Hiker Housewares Ltd.

| (322) | Shenzhen Senyi Porcelain Industry Co. Ltd. |
| --- | --- |

(322)

Shenzhen Senyi Porcelain Industry Co. Ltd.

| (323) | Shenzhen Tao Hui Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(323)

Shenzhen Tao Hui Industrial Co., Ltd.

| (324) | Shenzhen Topchoice Industries Limited |
| --- | --- |

(324)

Shenzhen Topchoice Industries Limited

| (325) | Shenzhen Trueland Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(325)

Shenzhen Trueland Industrial Co., Ltd.

| (326) | Shenzhen Universal Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(326)

Shenzhen Universal Industrial Co., Ltd.

| (327) | Shenzhen Zhan Peng Xiang Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(327)

Shenzhen Zhan Peng Xiang Industrial Co., Ltd.

| (328) | Shijiazhuang Kuangqu Huakang Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(328)

Shijiazhuang Kuangqu Huakang Porcelain Co., Ltd.

| (329) | Shun Sheng Da Group Co., Ltd. Quanzhou Fujian |
| --- | --- |

(329)

Shun Sheng Da Group Co., Ltd. Quanzhou Fujian

| (330) | Stechcol Ceramic Crafts Development (Shenzhen) Co., Ltd. |
| --- | --- |

(330)

Stechcol Ceramic Crafts Development (Shenzhen) Co., Ltd.

| (331) | Tangshan Beifangcidu Ceramic Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

(331)

Tangshan Beifangcidu Ceramic Group Co., Ltd.

| (332) | Tangshan Boyu Osseous Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(332)

Tangshan Boyu Osseous Ceramic Co., Ltd.

| (333) | Tangshan Daxin Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(333)

Tangshan Daxin Ceramics Co., Ltd.

| (334) | Tangshan Golden Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(334)

Tangshan Golden Ceramic Co., Ltd.

| (335) | Tangshan Haigelei Fine Bone Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(335)

Tangshan Haigelei Fine Bone Porcelain Co., Ltd.

| (336) | Tangshan Hengrui Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(336)

Tangshan Hengrui Porcelain Industry Co., Ltd.

| (337) | Tangshan Huamei Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(337)

Tangshan Huamei Porcelain Co., Ltd.

| (338) | Tangshan Huaxincheng Ceramic Products Co., Ltd. |
| --- | --- |

(338)

Tangshan Huaxincheng Ceramic Products Co., Ltd.

| (339) | Tangshan Huyuan Bone China Co., Ltd. |
| --- | --- |

(339)

Tangshan Huyuan Bone China Co., Ltd.

| (340) | Tangshan Imperial-Hero Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(340)

Tangshan Imperial-Hero Ceramics Co., Ltd.

| (341) | Tangshan Jinfangyuan Bone China Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(341)

Tangshan Jinfangyuan Bone China Manufacturing Co., Ltd.

| (342) | Tangshan Keyhandle Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(342)

Tangshan Keyhandle Ceramic Co., Ltd.

| (343) | Tangshan Longchang Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(343)

Tangshan Longchang Ceramics Co., Ltd.

| (344) | Tangshan Masterwell Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(344)

Tangshan Masterwell Ceramic Co., Ltd.

| (345) | Tangshan Redrose Porcelain Products Co., Ltd. |
| --- | --- |

(345)

Tangshan Redrose Porcelain Products Co., Ltd.

| (346) | Tangshan Shiyu Commerce Co., Ltd. |
| --- | --- |

(346)

Tangshan Shiyu Commerce Co., Ltd.

| (347) | Tangshan Xueyan Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(347)

Tangshan Xueyan Industrial Co., Ltd.

| (348) | Tangshan Yida Industrial Corp. |
| --- | --- |

(348)

Tangshan Yida Industrial Corp.

| (349) | Tao Yuan Porcelain Factory |
| --- | --- |

(349)

Tao Yuan Porcelain Factory

| (350) | Teammann Co., Ltd. |
| --- | --- |

(350)

Teammann Co., Ltd.

| (351) | The China & Hong Kong Resources Co., Ltd. |
| --- | --- |

(351)

The China & Hong Kong Resources Co., Ltd.

| (352) | The Great Wall Group Holding Co., Ltd. |
| --- | --- |

(352)

The Great Wall Group Holding Co., Ltd.

| (353) | Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd. (Tienshan) |
| --- | --- |

(353)

Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd. (Tienshan)

| (354) | Topking Industry (China) Ltd. |
| --- | --- |

(354)

Topking Industry (China) Ltd.

| (355) | Tschinawares Co., Ltd. |
| --- | --- |

(355)

Tschinawares Co., Ltd.

| (356) | Weijian Ceramic Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(356)

Weijian Ceramic Industrial Co., Ltd.

| (357) | Weiye Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(357)

Weiye Ceramics Co., Ltd.

| (358) | Winpat Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(358)

Winpat Industrial Co., Ltd.

| (359) | Xiamen Acrobat Splendor Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(359)

Xiamen Acrobat Splendor Ceramics Co., Ltd.

| (360) | Xiamen Johnchina Fine Polishing Tech Co., Ltd. |
| --- | --- |

(360)

Xiamen Johnchina Fine Polishing Tech Co., Ltd.

| (361) | Xiangqiang Ceramic Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(361)

Xiangqiang Ceramic Manufacturing Co., Ltd.

| (362) | Xin Fu Yuan Co. Ltd. |
| --- | --- |

(362)

Xin Fu Yuan Co. Ltd.

| (363) | Xin Xing Xian XinJiang Pottery Co., Ltd. |
| --- | --- |

(363)

Xin Xing Xian XinJiang Pottery Co., Ltd.

| (364) | Xinhua County Huayang Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(364)

Xinhua County Huayang Porcelain Co., Ltd.

| (365) | Xuchang Jianxing Porcelain Products Co., Ltd. |
| --- | --- |

(365)

Xuchang Jianxing Porcelain Products Co., Ltd.

| (366) | Yangjiang Shi Ba Zi Kitchen Ware Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(366)

Yangjiang Shi Ba Zi Kitchen Ware Manufacturing Co., Ltd.

| (367) | Yanling Hongyi Import N Export Trade Co., Ltd. |
| --- | --- |

(367)

Yanling Hongyi Import N Export Trade Co., Ltd.

| (368) | Ying-Hai (Shenzhen) Industry Dev. Co., Ltd. |
| --- | --- |

(368)

Ying-Hai (Shenzhen) Industry Dev. Co., Ltd.

| (369) | Yiyang Red Star Ceramics Ltd. |
| --- | --- |

(369)

Yiyang Red Star Ceramics Ltd.

| (370) | Yong Feng Yuan Industry Co., Ltd. (Yong Feng Yuan Industry) |
| --- | --- |

(370)

Yong Feng Yuan Industry Co., Ltd. (Yong Feng Yuan Industry)

| (371) | Yongchun Dahui Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(371)

Yongchun Dahui Crafts Co., Ltd.

| (372) | Youzhou City Kongjia Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(372)

Youzhou City Kongjia Porcelain Co., Ltd.

| (373) | Yu Yuan Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(373)

Yu Yuan Ceramics Co., Ltd.

| (374) | Yuzhou Huixiang Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(374)

Yuzhou Huixiang Ceramics Co., Ltd.

| (375) | Yuzhou Ruilong Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(375)

Yuzhou Ruilong Ceramics Co., Ltd.

| (376) | Zhangjiakou Xuanhua Yici Ceramics Co., Ltd. (Xuanhua Yici) |
| --- | --- |

(376)

Zhangjiakou Xuanhua Yici Ceramics Co., Ltd. (Xuanhua Yici)

| (377) | Zhejiang Nansong Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(377)

Zhejiang Nansong Ceramics Co., Ltd.

| (378) | Zhuhai Luckyman Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(378)

Zhuhai Luckyman Electronic Co., Ltd.

| (379) | Zibo Boshan Shantou Ceramic Factory |
| --- | --- |

(379)

Zibo Boshan Shantou Ceramic Factory

| (380) | Zibo CAC Chinaware Co., Ltd. |
| --- | --- |

(380)

Zibo CAC Chinaware Co., Ltd.

| (381) | Zibo Fortune Light Industrial Products Co., Ltd. |
| --- | --- |

(381)

Zibo Fortune Light Industrial Products Co., Ltd.

| (382) | Zibo Fuxin Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(382)

Zibo Fuxin Porcelain Co., Ltd.

| (383) | Zibo GaoDe Ceramic Technology & Development Co., Ltd. |
| --- | --- |

(383)

Zibo GaoDe Ceramic Technology & Development Co., Ltd.

| (384) | Zibo Hongda Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(384)

Zibo Hongda Ceramics Co., Ltd.

| (385) | Zibo Jinxin Light Industrial Products Co., Ltd. |
| --- | --- |

(385)

Zibo Jinxin Light Industrial Products Co., Ltd.

| (386) | Zibo Kunyang Ceramic Corporation Limited |
| --- | --- |

(386)

Zibo Kunyang Ceramic Corporation Limited

---

PŘÍLOHA II

Platná obchodní faktura podle čl. 1 odst. 3 musí obsahovat prohlášení podepsané odpovědným pracovníkem subjektu, který fakturu vystavil, v tomto formátu:

| (1) | Jméno a funkce odpovědného pracovníka subjektu, který obchodní fakturu vystavil. |
| --- | --- |

(1)

Jméno a funkce odpovědného pracovníka subjektu, který obchodní fakturu vystavil.

| (2) | Toto prohlášení: „Já, níže podepsaný/á, potvrzuji, že (objem) keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní prodaného na vývoz do Evropské unie, jehož se týká tato faktura, bylo vyrobeno společností (název a zapsané sídlo společnosti) (doplňkový kód TARIC) v (dotčená země). Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.“ |
| --- | --- |

(2)

Toto prohlášení: „Já, níže podepsaný/á, potvrzuji, že (objem) keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní prodaného na vývoz do Evropské unie, jehož se týká tato faktura, bylo vyrobeno společností (název a zapsané sídlo společnosti) (doplňkový kód TARIC) v (dotčená země). Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.“

| (3) | Datum a podpis. |
| --- | --- |

(3)

Datum a podpis.

---

| 15.11.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 318/66 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 318/66

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1073/2012

ze dne 14. listopadu 2012

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 14. listopadu 2012.

Za Komisi, jménem předsedy,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | AL | 40,0 |
| MA | 46,0 |
| TR | 50,7 |
| ZZ | 45,6 |
| 0707 00 05 | AL | 46,1 |
| EG | 140,2 |
| MK | 42,0 |
| TR | 130,3 |
| ZZ | 89,7 |
| 0709 93 10 | MA | 106,9 |
| TR | 123,4 |
| ZZ | 115,2 |
| 0805 20 10 | ZA | 144,8 |
| ZZ | 144,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 41,4 |
| TR | 78,6 |
| ZA | 181,8 |
| ZZ | 100,6 |
| 0805 50 10 | AR | 57,4 |
| TR | 85,0 |
| ZA | 97,7 |
| ZZ | 80,0 |
| 0806 10 10 | BR | 271,8 |
| LB | 256,9 |
| PE | 260,4 |
| TR | 164,8 |
| US | 281,2 |
| ZZ | 247,0 |
| 0808 10 80 | CA | 157,0 |
| CL | 151,2 |
| CN | 83,7 |
| MK | 38,5 |
| NZ | 162,5 |
| US | 189,1 |
| ZA | 143,6 |
| ZZ | 132,2 |
| 0808 30 90 | CN | 55,5 |
| TR | 115,8 |
| ZZ | 85,7 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

AL

40,0

MA

46,0

TR

50,7

ZZ

45,6

0707 00 05

AL

46,1

EG

140,2

MK

42,0

TR

130,3

ZZ

89,7

0709 93 10

MA

106,9

TR

123,4

ZZ

115,2

0805 20 10

ZA

144,8

ZZ

144,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

41,4

TR

78,6

ZA

181,8

ZZ

100,6

0805 50 10

AR

57,4

TR

85,0

ZA

97,7

ZZ

80,0

0806 10 10

BR

271,8

LB

256,9

PE

260,4

TR

164,8

US

281,2

ZZ

247,0

0808 10 80

CA

157,0

CL

151,2

CN

83,7

MK

38,5

NZ

162,5

US

189,1

ZA

143,6

ZZ

132,2

0808 30 90

CN

55,5

TR

115,8

ZZ

85,7

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

ROZHODNUTÍ

| 15.11.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 318/68 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 318/68

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 13. listopadu 2012,

kterým se mění rozhodnutí 2008/185/ES, pokud jde o zařazení Irska, Severního Irska a italské provincie Bolzano na seznam členských států nebo jejich oblastí prostých Aujeszkyho choroby

(oznámeno pod číslem C(2012) 7976)

(Text s významem pro EHP)

(2012/701/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 64/432/EHS ze dne 26. června 1964 o veterinárních otázkách obchodu se skotem a prasaty uvnitř Společenství (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 a čl. 10 odst. 2 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice 64/432/EHS stanoví pravidla použitelná pro obchod se skotem a prasaty uvnitř Unie. Článek 9 uvedené směrnice stanoví kritéria pro schvalování povinných vnitrostátních programů tlumení určitých nakažlivých chorob, včetně Aujeszkyho choroby. Článek 10 uvedené směrnice navíc stanoví, že domnívá-li se členský stát, že jeho území nebo část jeho území jsou prosté těchto chorob, včetně Aujeszkyho choroby, předloží Komisi příslušnou podpůrnou dokumentaci. |
| --- | --- |

(1)

Směrnice 64/432/EHS stanoví pravidla použitelná pro obchod se skotem a prasaty uvnitř Unie. Článek 9 uvedené směrnice stanoví kritéria pro schvalování povinných vnitrostátních programů tlumení určitých nakažlivých chorob, včetně Aujeszkyho choroby. Článek 10 uvedené směrnice navíc stanoví, že domnívá-li se členský stát, že jeho území nebo část jeho území jsou prosté těchto chorob, včetně Aujeszkyho choroby, předloží Komisi příslušnou podpůrnou dokumentaci.

| (2) | Rozhodnutí Komise 2008/185/ES ze dne 21. února 2008 o stanovení dalších záruk týkajících se Aujeszkyho choroby při obchodu s prasaty uvnitř Společenství a o stanovení kritérií pro poskytování informací o této nákaze (2) stanoví další záruky pro přemísťování prasat mezi členskými státy. Tyto záruky souvisí s klasifikací členských států na základě jejich statusu, pokud jde o Aujeszkyho chorobu. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutí Komise 2008/185/ES ze dne 21. února 2008 o stanovení dalších záruk týkajících se Aujeszkyho choroby při obchodu s prasaty uvnitř Společenství a o stanovení kritérií pro poskytování informací o této nákaze (2) stanoví další záruky pro přemísťování prasat mezi členskými státy. Tyto záruky souvisí s klasifikací členských států na základě jejich statusu, pokud jde o Aujeszkyho chorobu.

| (3) | Příloha I rozhodnutí 2008/185/ES uvádí členské státy nebo jejich oblasti prosté Aujeszkyho choroby, ve kterých je zakázáno očkování. Příloha II uvedeného rozhodnutí uvádí členské státy nebo jejich oblasti, ve kterých byly zavedeny schválené vnitrostátní programy tlumení pro eradikaci Aujeszkyho choroby. |
| --- | --- |

(3)

Příloha I rozhodnutí 2008/185/ES uvádí členské státy nebo jejich oblasti prosté Aujeszkyho choroby, ve kterých je zakázáno očkování. Příloha II uvedeného rozhodnutí uvádí členské státy nebo jejich oblasti, ve kterých byly zavedeny schválené vnitrostátní programy tlumení pro eradikaci Aujeszkyho choroby.

| (4) | Irsko, Severní Irsko a italská provincie Bolzano jsou v současnosti uvedeny na seznamu v příloze II rozhodnutí 2008/185/ES jako členské státy nebo jejich oblasti, ve kterých se provádí schválené vnitrostátní programy tlumení pro eradikaci Aujeszkyho choroby. |
| --- | --- |

(4)

Irsko, Severní Irsko a italská provincie Bolzano jsou v současnosti uvedeny na seznamu v příloze II rozhodnutí 2008/185/ES jako členské státy nebo jejich oblasti, ve kterých se provádí schválené vnitrostátní programy tlumení pro eradikaci Aujeszkyho choroby.

| (5) | Irsko, Severní Irsko a italská provincie Bolzano nyní předložily dokumentaci na podporu své žádosti o prohlášení uvedených členských států a provincie Bolzano za prosté Aujeszkyho choroby. |
| --- | --- |

(5)

Irsko, Severní Irsko a italská provincie Bolzano nyní předložily dokumentaci na podporu své žádosti o prohlášení uvedených členských států a provincie Bolzano za prosté Aujeszkyho choroby.

| (6) | Na základě hodnocení této podpůrné dokumentace předložené Irskem, Severním Irskem a Itálií je vhodné, aby Irsko, Severní Irsko a provincie Bolzano již nebyly uvedeny na seznamu v příloze II rozhodnutí 2008/185/ES, ale místo toho byly zařazeny na seznam v příloze I uvedeného rozhodnutí. |
| --- | --- |

(6)

Na základě hodnocení této podpůrné dokumentace předložené Irskem, Severním Irskem a Itálií je vhodné, aby Irsko, Severní Irsko a provincie Bolzano již nebyly uvedeny na seznamu v příloze II rozhodnutí 2008/185/ES, ale místo toho byly zařazeny na seznam v příloze I uvedeného rozhodnutí.

| (7) | Rozhodnutí 2008/185/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(7)

Rozhodnutí 2008/185/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (8) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Přílohy I a II rozhodnutí 2008/185/ES se nahrazují zněním přílohy tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 13. listopadu 2012.

Za Komisi

Maroš ŠEFČOVIČ

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. 121, 29.7.1964, s. 1977/64.

1

(2)  Úř. věst. L 59, 4.3.2008, s. 19.

2

---

PŘÍLOHA

PŘÍLOHA I

Členské státy nebo jejich oblasti prosté Aujeszkyho choroby, ve kterých je zakázáno očkování

| Kód ISO | Členský stát | Oblasti |
| --- | --- | --- |
| BE | Belgie | všechny oblasti |
| CZ | Česká republika | všechny oblasti |
| DK | Dánsko | všechny oblasti |
| DE | Německo | všechny oblasti |
| IE | Irsko | všechny oblasti |
| FR | Francie | departementy Ain, Aisne, Allier, Alpes-de-Haute-Provence, Alpes-Maritimes, Ardèche, Ardennes, Ariège, Aube, Aude, Aveyron, Bas-Rhin, Bouches-du-Rhône, Calvados, Cantal, Charente, Charente-Maritime, Cher, Corrèze, Côte-d’Or, Côtes-d’Armor, Creuse, Deux-Sèvres, Dordogne, Doubs, Drôme, Essonne, Eure, Eure-et-Loir, Finistère, Gard, Gers, Gironde, Hautes-Alpes, Hauts-de-Seine, Haute Garonne, Haute-Loire, Haute-Marne, Hautes-Pyrénées, Haut-Rhin, Haute-Saône, Haute-Savoie, Haute-Vienne, Hérault, Indre, Ille-et-Vilaine, Indre-et-Loire, Isère, Jura, Landes, Loire, Loire-Atlantique, Loir-et-Cher, Loiret, Lot, Lot-et-Garonne, Lozère, Maine-et-Loire, Manche, Marne, Mayenne, Meurthe-et-Moselle, Meuse, Morbihan, Moselle, Nièvre, Nord, Oise, Orne, Paris, Pas-de-Calais, Pyrénées-Atlantiques, Pyrénées-Orientales, Puy-de-Dôme, Réunion, Rhône, Sarthe, Saône-et-Loire, Savoie, Seine-et-Marne, Seine-Maritime, Seine-Saint-Denis, Somme, Tarn, Tarn-et-Garonne, Territoire de Belfort, Val-de-Marne, Val-d’Oise, Var, Vaucluse, Vendée, Vienne, Vosges, Yonne, Yvelines |
| IT | Itálie | provincie Bolzano |
| CY | Kypr | všechny oblasti |
| LU | Lucembursko | všechny oblasti |
| NL | Nizozemsko | všechny oblasti |
| AT | Rakousko | všechny oblasti |
| SI | Slovinsko | všechny oblasti |
| SK | Slovensko | všechny oblasti |
| FI | Finsko | všechny oblasti |
| SE | Švédsko | všechny oblasti |
| UK | Spojené království | všechny oblasti |

Kód ISO

Členský stát

Oblasti

BE

Belgie

všechny oblasti

CZ

Česká republika

všechny oblasti

DK

Dánsko

všechny oblasti

DE

Německo

všechny oblasti

IE

Irsko

všechny oblasti

FR

Francie

departementy Ain, Aisne, Allier, Alpes-de-Haute-Provence, Alpes-Maritimes, Ardèche, Ardennes, Ariège, Aube, Aude, Aveyron, Bas-Rhin, Bouches-du-Rhône, Calvados, Cantal, Charente, Charente-Maritime, Cher, Corrèze, Côte-d’Or, Côtes-d’Armor, Creuse, Deux-Sèvres, Dordogne, Doubs, Drôme, Essonne, Eure, Eure-et-Loir, Finistère, Gard, Gers, Gironde, Hautes-Alpes, Hauts-de-Seine, Haute Garonne, Haute-Loire, Haute-Marne, Hautes-Pyrénées, Haut-Rhin, Haute-Saône, Haute-Savoie, Haute-Vienne, Hérault, Indre, Ille-et-Vilaine, Indre-et-Loire, Isère, Jura, Landes, Loire, Loire-Atlantique, Loir-et-Cher, Loiret, Lot, Lot-et-Garonne, Lozère, Maine-et-Loire, Manche, Marne, Mayenne, Meurthe-et-Moselle, Meuse, Morbihan, Moselle, Nièvre, Nord, Oise, Orne, Paris, Pas-de-Calais, Pyrénées-Atlantiques, Pyrénées-Orientales, Puy-de-Dôme, Réunion, Rhône, Sarthe, Saône-et-Loire, Savoie, Seine-et-Marne, Seine-Maritime, Seine-Saint-Denis, Somme, Tarn, Tarn-et-Garonne, Territoire de Belfort, Val-de-Marne, Val-d’Oise, Var, Vaucluse, Vendée, Vienne, Vosges, Yonne, Yvelines

IT

Itálie

provincie Bolzano

CY

Kypr

všechny oblasti

LU

Lucembursko

všechny oblasti

NL

Nizozemsko

všechny oblasti

AT

Rakousko

všechny oblasti

SI

Slovinsko

všechny oblasti

SK

Slovensko

všechny oblasti

FI

Finsko

všechny oblasti

SE

Švédsko

všechny oblasti

UK

Spojené království

všechny oblasti

PŘÍLOHA II

Členské státy nebo jejich oblasti, ve kterých byly zavedeny schválené vnitrostátní programy tlumení pro eradikaci Aujeszkyho choroby

| Kód ISO | Členský stát | Oblasti |
| --- | --- | --- |
| ES | Španělsko | všechny oblasti |
| HU | Maďarsko | všechny oblasti |
| PL | Polsko | všechny oblasti |

Kód ISO

Členský stát

Oblasti

ES

Španělsko

všechny oblasti

HU

Maďarsko

všechny oblasti

PL

Polsko

všechny oblasti

---

| 15.11.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 318/71 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 318/71

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 13. listopadu 2012,

kterým se mění rozhodnutí 2008/855/ES, pokud jde o odesílání určitého masa a masných výrobků z členských států, na jejichž území se nacházejí oblasti uvedené v části III přílohy uvedeného rozhodnutí, do jiných členských států

(oznámeno pod číslem C(2012) 7977)

(Text s významem pro EHP)

(2012/702/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 89/662/EHS ze dne 11. prosince 1989 o veterinárních kontrolách v obchodu uvnitř Společenství s cílem dotvoření vnitřního trhu (1), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedené směrnice,

s ohledem na směrnici Rady 90/425/EHS ze dne 26. června 1990 o veterinárních a zootechnických kontrolách v obchodu s některými živými zvířaty a produkty uvnitř Společenství s cílem dotvoření vnitřního trhu (2), a zejména na čl. 10 odst. 4 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí Komise 2008/855/ES ze dne 3. listopadu 2008 o veterinárních opatřeních pro tlumení klasického moru prasat v některých členských státech (3) stanoví některá opatření pro tlumení klasického moru prasat v členských státech či jejich regionech uvedených v příloze uvedeného rozhodnutí. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí Komise 2008/855/ES ze dne 3. listopadu 2008 o veterinárních opatřeních pro tlumení klasického moru prasat v některých členských státech (3) stanoví některá opatření pro tlumení klasického moru prasat v členských státech či jejich regionech uvedených v příloze uvedeného rozhodnutí.

| (2) | V čl. 7 odst. 1 rozhodnutí 2008/855/ES se stanoví, že dotčené členské státy, na jejichž území se nacházejí oblasti uvedené v části III přílohy uvedeného rozhodnutí, musí zajistit, aby z těchto oblastí nebyly do jiných členských států odesílány žádné zásilky čerstvého vepřového masa z hospodářství nacházejících se v oblastech uvedených v části III zmíněné přílohy a masných polotovarů a výrobků z tohoto masa nebo s jeho obsahem. |
| --- | --- |

(2)

V čl. 7 odst. 1 rozhodnutí 2008/855/ES se stanoví, že dotčené členské státy, na jejichž území se nacházejí oblasti uvedené v části III přílohy uvedeného rozhodnutí, musí zajistit, aby z těchto oblastí nebyly do jiných členských států odesílány žádné zásilky čerstvého vepřového masa z hospodářství nacházejících se v oblastech uvedených v části III zmíněné přílohy a masných polotovarů a výrobků z tohoto masa nebo s jeho obsahem.

| (3) | V článku 8a rozhodnutí 2008/855/ES se stanoví, že dotčené členské státy, na jejichž území se nacházejí oblasti uvedené v části III přílohy uvedeného rozhodnutí, mohou povolit odesílání čerstvého vepřového masa získaného z prasat z hospodářství, která se nacházejí mimo oblasti uvedené v části III přílohy uvedeného rozhodnutí, a masných polotovarů a masných výrobků z tohoto masa nebo s jeho obsahem do jiných členských států za určitých podmínek. |
| --- | --- |

(3)

V článku 8a rozhodnutí 2008/855/ES se stanoví, že dotčené členské státy, na jejichž území se nacházejí oblasti uvedené v části III přílohy uvedeného rozhodnutí, mohou povolit odesílání čerstvého vepřového masa získaného z prasat z hospodářství, která se nacházejí mimo oblasti uvedené v části III přílohy uvedeného rozhodnutí, a masných polotovarů a masných výrobků z tohoto masa nebo s jeho obsahem do jiných členských států za určitých podmínek.

| (4) | V článku 8c rozhodnutí 2008/855/ES se stanoví, že odchylně od čl. 7 odst. 1 uvedeného rozhodnutí mohou dotčené členské státy, na jejichž území se nacházejí oblasti uvedené v části III přílohy uvedeného rozhodnutí, povolit odesílání čerstvého vepřového masa a masných polotovarů a masných výrobků z tohoto masa nebo s jeho obsahem do jiných členských států za určitých podmínek. |
| --- | --- |

(4)

V článku 8c rozhodnutí 2008/855/ES se stanoví, že odchylně od čl. 7 odst. 1 uvedeného rozhodnutí mohou dotčené členské státy, na jejichž území se nacházejí oblasti uvedené v části III přílohy uvedeného rozhodnutí, povolit odesílání čerstvého vepřového masa a masných polotovarů a masných výrobků z tohoto masa nebo s jeho obsahem do jiných členských států za určitých podmínek.

| (5) | Články 8a a 8c rozhodnutí 2008/855/ES stanoví dva oddělené systémy pro čerstvé vepřové maso, masné polotovary a masné výrobky z tohoto masa nebo s jeho obsahem, které splňují určité podmínky, a zajišťují tak, aby tyto výrobky nepředstavovaly ohrožení, pokud jde o původce klasického moru prasat. Jatka, bourárny/porcovny a masná zpracovatelská zařízení mohou proto působit zároveň v rámci obou systémů, aniž by představovaly další ohrožení, pokud jsou zavedeny některé další požadavky týkající se oznamování seznamů hospodářství a zařízení. Obě ustanovení, jimiž se tyto dva systémy řídí, lze proto sloučit, a hospodářství, jatka, bourárny/porcovny a masná zpracovatelská zařízení, které jsou s nimi v souladu, mohou být odpovídajícím způsobem schváleny. |
| --- | --- |

(5)

Články 8a a 8c rozhodnutí 2008/855/ES stanoví dva oddělené systémy pro čerstvé vepřové maso, masné polotovary a masné výrobky z tohoto masa nebo s jeho obsahem, které splňují určité podmínky, a zajišťují tak, aby tyto výrobky nepředstavovaly ohrožení, pokud jde o původce klasického moru prasat. Jatka, bourárny/porcovny a masná zpracovatelská zařízení mohou proto působit zároveň v rámci obou systémů, aniž by představovaly další ohrožení, pokud jsou zavedeny některé další požadavky týkající se oznamování seznamů hospodářství a zařízení. Obě ustanovení, jimiž se tyto dva systémy řídí, lze proto sloučit, a hospodářství, jatka, bourárny/porcovny a masná zpracovatelská zařízení, které jsou s nimi v souladu, mohou být odpovídajícím způsobem schváleny.

| (6) | V zájmu zajištění řádného monitorování a transparentnosti fungování oddělených systémů pro čerstvé vepřové maso, masné polotovary a masné výrobky z tohoto masa nebo s jeho obsahem je vhodné, aby členské státy, které systém používají, vedly aktualizovaný seznam hospodářství, jatek, bouráren/porcoven a masných zpracovatelských zařízení schválených pro daný oddělený systém a aby byl tento seznam včas poskytnut k dispozici Komisi a ostatním členským státům. |
| --- | --- |

(6)

V zájmu zajištění řádného monitorování a transparentnosti fungování oddělených systémů pro čerstvé vepřové maso, masné polotovary a masné výrobky z tohoto masa nebo s jeho obsahem je vhodné, aby členské státy, které systém používají, vedly aktualizovaný seznam hospodářství, jatek, bouráren/porcoven a masných zpracovatelských zařízení schválených pro daný oddělený systém a aby byl tento seznam včas poskytnut k dispozici Komisi a ostatním členským státům.

| (7) | Rozhodnutí 2008/855/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(7)

Rozhodnutí 2008/855/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (8) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Rozhodnutí 2008/855/ES se mění takto:

| 1) | Článek 8a se nahrazuje tímto:
  „Článek 8a
  Odesílání čerstvého vepřového masa a masných polotovarů a masných výrobků z tohoto masa nebo s jeho obsahem z členských států, na jejichž území se nacházejí oblasti uvedené v části III přílohy, do jiných členských států
  1.   Členské státy, na jejichž území se nacházejí oblasti uvedené v části III přílohy, mohou povolit odesílání čerstvého vepřového masa získaného z prasat, která byla chována od svého narození v hospodářstvích, která se nacházejí mimo oblasti uvedené v části III přílohy, a masných polotovarů a masných výrobků z tohoto masa nebo s jeho obsahem do jiných členských států, pokud jsou toto maso, masné polotovary a masné výrobky vyráběny, skladovány a zpracovávány v zařízeních schválených v souladu s odstavcem 4.
  2.   Odchylně od čl. 7 odst. 1 mohou členské státy, na jejichž území se nacházejí oblasti uvedené v části III přílohy, povolit odesílání čerstvého vepřového masa a masných polotovarů a masných výrobků z tohoto masa nebo s jeho obsahem do jiných členských států za předpokladu, že:






  a) | maso pochází z prasat, která byla chována v hospodářstvích na územích uvedených v části III přílohy a schválených v souladu s odstavcem 3; |
| --- | --- | --- |

1)

Článek 8a se nahrazuje tímto:

„Článek 8a

Odesílání čerstvého vepřového masa a masných polotovarů a masných výrobků z tohoto masa nebo s jeho obsahem z členských států, na jejichž území se nacházejí oblasti uvedené v části III přílohy, do jiných členských států

1.   Členské státy, na jejichž území se nacházejí oblasti uvedené v části III přílohy, mohou povolit odesílání čerstvého vepřového masa získaného z prasat, která byla chována od svého narození v hospodářstvích, která se nacházejí mimo oblasti uvedené v části III přílohy, a masných polotovarů a masných výrobků z tohoto masa nebo s jeho obsahem do jiných členských států, pokud jsou toto maso, masné polotovary a masné výrobky vyráběny, skladovány a zpracovávány v zařízeních schválených v souladu s odstavcem 4.

2.   Odchylně od čl. 7 odst. 1 mohou členské státy, na jejichž území se nacházejí oblasti uvedené v části III přílohy, povolit odesílání čerstvého vepřového masa a masných polotovarů a masných výrobků z tohoto masa nebo s jeho obsahem do jiných členských států za předpokladu, že:

a)

maso pochází z prasat, která byla chována v hospodářstvích na územích uvedených v části III přílohy a schválených v souladu s odstavcem 3;

| b) | uvedené produkty byly vyrobeny na jatkách, v bourárnách/porcovnách a v masných zpracovatelských zařízeních schválených v souladu s odstavcem 4. |
| --- | --- |

b)

uvedené produkty byly vyrobeny na jatkách, v bourárnách/porcovnách a v masných zpracovatelských zařízeních schválených v souladu s odstavcem 4.

3.   Příslušný orgán členského státu schválí příslušná hospodářství pro účely odst. 2 písm. a), pouze pokud:

| a) | uplatňují plán biologické bezpečnosti schválený příslušným orgánem; |
| --- | --- |

a)

uplatňují plán biologické bezpečnosti schválený příslušným orgánem;

| b) | jsou do nich přivážena pouze prasata z hospodářství:






  i) | schválených podle tohoto rozhodnutí nebo |
| --- | --- | --- |

b)

jsou do nich přivážena pouze prasata z hospodářství:

i)

schválených podle tohoto rozhodnutí nebo

| ii) | umístěných v oblastech, které nejsou uvedeny v příloze a nepodléhaly podle vnitrostátních právních předpisů nebo právních předpisů Unie v období šesti měsíců před přivezením prasat omezením, která se týkají klasického moru prasat, přičemž se do tohoto šestiměsíčního období započítává období předcházející datu schválení hospodářství podle tohoto rozhodnutí; |
| --- | --- |

ii)

umístěných v oblastech, které nejsou uvedeny v příloze a nepodléhaly podle vnitrostátních právních předpisů nebo právních předpisů Unie v období šesti měsíců před přivezením prasat omezením, která se týkají klasického moru prasat, přičemž se do tohoto šestiměsíčního období započítává období předcházející datu schválení hospodářství podle tohoto rozhodnutí;

| c) | v nich příslušný orgán provádí v intervalu minimálně jednou za tři měsíce pravidelné kontroly, přičemž při těchto kontrolách příslušný orgán musí přinejmenším:






  i) | dodržovat obecné zásady stanovené v kapitole III přílohy rozhodnutí 2002/106/ES, |
| --- | --- | --- |

c)

v nich příslušný orgán provádí v intervalu minimálně jednou za tři měsíce pravidelné kontroly, přičemž při těchto kontrolách příslušný orgán musí přinejmenším:

i)

dodržovat obecné zásady stanovené v kapitole III přílohy rozhodnutí 2002/106/ES,

| ii) | provést klinické vyšetření v souladu s postupy při kontrole a odběru vzorků stanovenými v kapitole IV části A přílohy rozhodnutí 2002/106/ES, |
| --- | --- |

ii)

provést klinické vyšetření v souladu s postupy při kontrole a odběru vzorků stanovenými v kapitole IV části A přílohy rozhodnutí 2002/106/ES,

| iii) | ověřit, zda jsou ustanovení čl. 15 odst. 2 písm. b) druhé a čtvrté až sedmé odrážky směrnice 2001/89/ES účinně uplatňována, |
| --- | --- |

iii)

ověřit, zda jsou ustanovení čl. 15 odst. 2 písm. b) druhé a čtvrté až sedmé odrážky směrnice 2001/89/ES účinně uplatňována,

| iv) | v případě nesplnění výše uvedených podmínek schválení okamžitě pozastavit nebo odejmout; |
| --- | --- |

iv)

v případě nesplnění výše uvedených podmínek schválení okamžitě pozastavit nebo odejmout;

| d) | je u nich pravidelně uplatňován systém laboratorního dohledu, v němž se zvířata podrobují laboratornímu vyšetření na klasický mor prasat s negativními výsledky u vzorků odebraných postupem pro odběr vzorků stanoveným v plánu pro dozor týkajícím se klasického moru prasat, přičemž tento plán byl uplatňován příslušným orgánem minimálně po dobu šesti měsíců před přesunem na jatka; |
| --- | --- |

d)

je u nich pravidelně uplatňován systém laboratorního dohledu, v němž se zvířata podrobují laboratornímu vyšetření na klasický mor prasat s negativními výsledky u vzorků odebraných postupem pro odběr vzorků stanoveným v plánu pro dozor týkajícím se klasického moru prasat, přičemž tento plán byl uplatňován příslušným orgánem minimálně po dobu šesti měsíců před přesunem na jatka;

| e) | se nacházejí uprostřed oblasti o poloměru nejméně 3 km, v níž se zvířata v hospodářstvích s chovem prasat podrobila laboratornímu vyšetření na klasický mor prasat s negativními výsledky u vzorků odebraných postupem pro odběr vzorků stanoveným v plánu pro dozor týkajícím se klasického moru prasat, přičemž tento plán byl čtvrtletně uplatňován příslušným orgánem; |
| --- | --- |

e)

se nacházejí uprostřed oblasti o poloměru nejméně 3 km, v níž se zvířata v hospodářstvích s chovem prasat podrobila laboratornímu vyšetření na klasický mor prasat s negativními výsledky u vzorků odebraných postupem pro odběr vzorků stanoveným v plánu pro dozor týkajícím se klasického moru prasat, přičemž tento plán byl čtvrtletně uplatňován příslušným orgánem;

| f) | nacházejí se v oblasti, v níž:






  — | je uplatňován program pro tlumení a sledování klasického moru prasat schválený Komisí, |
| --- | --- | --- |

f)

nacházejí se v oblasti, v níž:

—

je uplatňován program pro tlumení a sledování klasického moru prasat schválený Komisí,

| — | došlo k podstatnému snížení incidence a prevalence klasického moru prasat u domácích a divokých prasat, |
| --- | --- |

—

došlo k podstatnému snížení incidence a prevalence klasického moru prasat u domácích a divokých prasat,

| — | nebyly u prasat v posledních 12 měsících zjištěny žádné známky výskytu viru klasického moru prasat. |
| --- | --- |

—

nebyly u prasat v posledních 12 měsících zjištěny žádné známky výskytu viru klasického moru prasat.

4.   Příslušný orgán členských států schválí jatka, bourárny/porcovny a masná zpracovatelská zařízení pro účely odstavce 1 a odst. 2 písm. b), v nichž výroba, skladování a zpracování čerstvého masa a masných polotovarů a masných výrobků z tohoto masa nebo s jeho obsahem způsobilých k odeslání do jiných členských států probíhá odděleně od výroby, skladování a zpracování ostatních výrobků z čerstvého masa nebo s jeho obsahem a masných polotovarů a masných výrobků z masa nebo s jeho obsahem získaného z prasat pocházejících nebo přepravených z hospodářství nacházejících se v oblastech uvedených v části III přílohy jiných než schválených podle odstavce 3.

5.   Vepřové maso, masné polotovary a masné výrobky uvedené v odstavcích 1 a 2 se označí takto:

| a) | čerstvé vepřové maso se označí, jak je stanoveno v kapitole III oddílu I přílohy I nařízení (ES) č. 854/2004; |
| --- | --- |

a)

čerstvé vepřové maso se označí, jak je stanoveno v kapitole III oddílu I přílohy I nařízení (ES) č. 854/2004;

| b) | vepřové polotovary a masné výrobky se označí, jak je stanoveno v příloze II oddílu I nařízení (ES) č. 853/2004. |
| --- | --- |

b)

vepřové polotovary a masné výrobky se označí, jak je stanoveno v příloze II oddílu I nařízení (ES) č. 853/2004.

6.   Členské státy používající ustanovení odstavce 1 nebo odchylky stanovené v odstavci 2 vedou aktualizovaný seznam hospodářství, jatek, bouráren/porcoven a masných zpracovatelských zařízení schválených podle odstavců 3 a 4. Uvedený seznam uvede přinejmenším název, adresu, úřední registrační číslo, druh zařízení a datum schválení. Uvedený seznam a každá jeho aktualizovaná verze se oznámí Komisi a ostatním členským státům do 24 hodin od schválení prvního hospodářství nebo zařízení nebo od jakékoli následné změny seznamu.“

| 2) | Článek 8c se zrušuje. |
| --- | --- |

2)

Článek 8c se zrušuje.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 13. listopadu 2012.

Za Komisi

Maroš ŠEFČOVIČ

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  Úř. věst. L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  Úř. věst. L 302, 13.11.2008, s. 19.

3

---

Opravy

| 15.11.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 318/74 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 318/74

---

Oprava nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1223/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o kosmetických přípravcích

(
  Úřední věstník Evropské unie L 342 ze dne 22. prosince 2009
  )

Strana 154, příloha III č. 65 sloupec b:

místo:

„Benzalkoniumchlorid, bromid a sůl cukerné kyseliny (9)“;

má být:

„Benzalkoniumchlorid, bromid a sacharinát (9)“;

strana 154, příloha III č. 65 sloupec h:

místo:

„V konečných výrobcích nesmí koncentrace benzalkoniumchloridu, bromidu a soli cukerné kyseliny s alkylovým řetězcem C14 a nebo méně překročit 0,1 % (jako benzalkoniumchlorid). [...]“,

má být:

„V konečných výrobcích nesmí koncentrace benzalkoniumchloridu, bromidu a sacharinátu s alkylovým řetězcem C14 nebo méně překročit 0,1 % (jako benzalkoniumchlorid). [...]“;

strana 199, příloha V č. 54 sloupec b:

místo:

„Benzalkoniumchlorid, bromid a sůl s cukernou kyselinou (10)“,

má být:

„Benzalkoniumchlorid, bromid a sacharinát (10)“.

---