# Jurnalul Oficial L 4/2013

| | ISSN 1977-0782
  doi:10.3000/19770782.L_2013.004.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 4 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 569 ianuarie 2013 |

ISSN 1977-0782

doi:10.3000/19770782.L_2013.004.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 4

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 569 ianuarie 2013

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ACORDURI INTERNAȚIONALE |
| | | 2013/4/Euratom |
| | * | Decizia Consiliului din 11 decembrie 2012 de aprobare a încheierii de către Comisia Europeană a Acordului de cooperare științifică și tehnologică între Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, prin care Confederația Elvețiană se asociază la Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2012-2013) | 1 |
| Acord de cooperare științifică și tehnologică între Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, prin care Confederația Elvețiană se asociază la Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2012-2013) | 3 |
| | | 2013/5/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 17 decembrie 2012 privind aderarea Uniunii Europene la Protocolul privind protecția Mării Mediterane împotriva poluării rezultate în urma explorării și exploatării platformei continentale, a fundului mării și a subsolului marin | 13 |
| Protocolul privind protecția Mării Mediterane împotriva poluării rezultate în urma explorării și exploatării platformei continentale, a fundului mării și a subsolului marin | 15 |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 6/2013 al Comisiei din 8 ianuarie 2013 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune în domeniul aviației civile și instituirea unei Agenții Europene de Siguranță a Aviației și de abrogare a Directivei 91/670/CEE a Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 1592/2002 și a Directivei 2004/36/CE (
  1
  ) | 34 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 7/2013 al Comisiei din 8 ianuarie 2013 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 748/2012 de stabilire a normelor de punere în aplicare privind certificarea pentru navigabilitate și mediu a aeronavelor și a produselor, pieselor și echipamentelor aferente, precum și certificarea organizațiilor de proiectare și producție (
  1
  ) | 36 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 8/2013 al Comisiei din 8 ianuarie 2013 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 38 |
| | | DECIZII |
| | | 2013/6/UE |
| | * | Decizia Consiliului din 4 decembrie 2012 de modificare a Deciziei 2011/734/UE adresată Greciei în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale și de notificare a Greciei să ia măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv | 40 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

ACORDURI INTERNAȚIONALE

2013/4/Euratom

*

Decizia Consiliului din 11 decembrie 2012 de aprobare a încheierii de către Comisia Europeană a Acordului de cooperare științifică și tehnologică între Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, prin care Confederația Elvețiană se asociază la Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2012-2013)

1

Acord de cooperare științifică și tehnologică între Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, prin care Confederația Elvețiană se asociază la Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2012-2013)

3

2013/5/UE

*

Decizia Consiliului din 17 decembrie 2012 privind aderarea Uniunii Europene la Protocolul privind protecția Mării Mediterane împotriva poluării rezultate în urma explorării și exploatării platformei continentale, a fundului mării și a subsolului marin

13

Protocolul privind protecția Mării Mediterane împotriva poluării rezultate în urma explorării și exploatării platformei continentale, a fundului mării și a subsolului marin

15

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) nr. 6/2013 al Comisiei din 8 ianuarie 2013 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune în domeniul aviației civile și instituirea unei Agenții Europene de Siguranță a Aviației și de abrogare a Directivei 91/670/CEE a Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 1592/2002 și a Directivei 2004/36/CE (
  1
  )

1

34

*

Regulamentul (UE) nr. 7/2013 al Comisiei din 8 ianuarie 2013 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 748/2012 de stabilire a normelor de punere în aplicare privind certificarea pentru navigabilitate și mediu a aeronavelor și a produselor, pieselor și echipamentelor aferente, precum și certificarea organizațiilor de proiectare și producție (
  1
  )

1

36

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 8/2013 al Comisiei din 8 ianuarie 2013 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

38

DECIZII

2013/6/UE

*

Decizia Consiliului din 4 decembrie 2012 de modificare a Deciziei 2011/734/UE adresată Greciei în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale și de notificare a Greciei să ia măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

ACORDURI INTERNAȚIONALE

| 9.1.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 4/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 4/1

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 11 decembrie 2012

de aprobare a încheierii de către Comisia Europeană a Acordului de cooperare științifică și tehnologică între Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, prin care Confederația Elvețiană se asociază la Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2012-2013)

(2013/4/Euratom)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 101 al doilea paragraf,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu directivele Consiliului, Comisia Europeană a negociat un acord de cooperare științifică și tehnologică între Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, prin care Confederația Elvețiană se asociază la Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2012-2013) („acordul”). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu directivele Consiliului, Comisia Europeană a negociat un acord de cooperare științifică și tehnologică între Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, prin care Confederația Elvețiană se asociază la Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2012-2013) („acordul”).

| (2) | Ar trebui să se aprobe încheierea acordului de către Comisia Europeană, |
| --- | --- |

(2)

Ar trebui să se aprobe încheierea acordului de către Comisia Europeană,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articol unic

Se aprobă încheierea de către Comisia Europeană a Acordului de cooperare științifică și tehnologică între Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, prin care Confederația Elvețiană se asociază la Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2012-2013).

Se aprobă Declarația Comisiei Europene, prezentată de reprezentantul Comisiei Europene în numele Comunității Europene a Energiei Atomice la data încheierii acordului, prevăzută în anexa la prezenta decizie.

Textul acordului este atașat prezentei decizii.

Adoptată la Bruxelles, 11 decembrie 2012.

Pentru Consiliu

Președintele

A. D. MAVROYIANNIS

---

ANEXĂ

Declarația Comisiei Europene în numele Comunității Europene a Energiei Atomice

Reprezentanții Confederației Elvețiene au solicitat Comisiei Europene să confirme faptul că valoarea totală a contribuțiilor așteptate din partea Confederației Elvețiene pentru anul 2012 în legătură cu toate activitățile de cercetare ale Euratom nu va depăși 55 milioane CHF.

Comisia Europeană confirmă că, pe baza datelor statistice relevante și având în vedere factorii de proporționalitate care reglementează calculul contribuțiilor așteptate din partea Confederației Elvețiene pentru anul 2012 în legătură cu toate activitățile de cercetare ale Euratom, inclusiv cu cele desfășurate înainte de încheierea prezentului acord, valoarea totală care va trebui plătită de către Confederația Elvețiană pentru anul 2012 nu va depăși 55 milioane CHF.

---

ACORD

de cooperare științifică și tehnologică între Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte, prin care Confederația Elvețiană se asociază la Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2012-2013)

COMUNITATEA EUROPEANĂ A ENERGIEI ATOMICE,

(denumită în continuare „Euratom”),

reprezentată de Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”),

pe de o parte,

și

CONFEDERAȚIA ELVEȚIANĂ,

(denumită în continuare „Elveția”), reprezentată de Consiliul Federal Elvețian,

pe de altă parte,

denumite în continuare „părțile”,

CONSIDERÂND că o relație strânsă între Elveția și Euratom este în avantajul ambelor părți;

LUÂND ÎN CONSIDERARE importanța acordată de părți cercetării științifice și tehnologice și interesul lor reciproc de a coopera în acest domeniu pentru a utiliza mai bine resursele și a evita duplicarea inutilă a eforturilor;

ÎNTRUCÂT părțile implementează în prezent programe de cercetare în domenii de interes comun;

ÎNTRUCÂT părțile sunt interesate să coopereze în cadrul acestor programe în avantaj reciproc;

LUÂND ÎN CONSIDERARE interesul părților de a încuraja accesul reciproc al entităților lor de cercetare la activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și de formare;

ÎNTRUCÂT Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și Elveția au încheiat în 1978 un Acord de cooperare în domeniul fuziunii termonucleare controlate și al fizicii plasmei (denumit în continuare „Acordul privind fuziunea”);

ÎNTRUCÂT părțile au încheiat, la 8 ianuarie 1986, un Acord-cadru de cooperare științifică și tehnică (denumit în continuare „Acordul-cadru”) care a intrat în vigoare la 17 iulie 1987;

ÎNTRUCÂT articolul 6 din acordul-cadru prevede desfășurarea cooperării respective prin intermediul unor acorduri adecvate;

ÎNTRUCÂT Uniunea Europeană și Elveția au semnat la 25 iunie 2007 un Acord de cooperare științifică și tehnologică intrat în vigoare la 28 februarie 2008 și aplicat retroactiv, de la 1 ianuarie 2007;

ÎNTRUCÂT articolul 9 alineatul (2) din acordul sus-menționat prevede reînnoirea sau renegocierea acordului în vederea participării la noi programe-cadru multianuale de cercetare și dezvoltare tehnologică, în condiții stabilite de comun acord;

ÎNTRUCÂT Programul-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice (Euratom) pentru activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2012-2013), denumit în continuare „Programul-cadru al Euratom 2012-2013”, care contribuie și la crearea Spațiului European de Cercetare a fost adoptat prin Decizia 2012/93/Euratom a Consiliului (1), Regulamentul (Euratom) nr. 139/2012 (2) și Deciziile 2012/94/Euratom (3) și 2012/95/Euratom (4) ale Consiliului;

ÎNTRUCÂT, fără a aduce atingere dispozițiilor Tratatului de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, prezentul acord și toate activitățile întreprinse în cadrul său nu vor afecta capacitatea statelor membre de a desfășura activități bilaterale cu Elveția în domeniul științei, al tehnologiei, al cercetării și al dezvoltării și de a încheia, dacă este cazul, acorduri în acest scop;

ÎNTRUCÂT Euratom a încheiat Acordul de instituire a Organizației Internaționale ITER pentru Energia de Fuziune în scopul implementării comune a proiectului ITER. În conformitate cu articolul 21 al acordului sus-menționat și cu acordurile sub forma unui schimb de scrisori dintre Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și Confederația Elvețiană privind aplicarea pe teritoriul Elveției a Acordului ITER, a Acordului privind privilegiile și imunitățile ITER și a Acordului privind programul extins și privind statutul Elveției de membru al Întreprinderii comune europene pentru ITER și pentru dezvoltarea energiei de fuziune din 22 noiembrie 2007, acordul se aplică Elveției care participă la Programul privind fuziunea al Euratom ca stat terț pe deplin asociat;

ÎNTRUCÂT Euratom este membru al Întreprinderii comune europene pentru ITER și pentru dezvoltarea energiei de fuziune instituită prin Decizia Consiliului din 27 martie 2007. În conformitate cu articolul 2 din această decizie și cu acordurile sub forma unui schimb de scrisori dintre Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și Confederația Elvețiană privind aplicarea pe teritoriul Elveției a Acordului ITER, a Acordului privind privilegiile și imunitățile ITER și a Acordului privind programul extins și privind statutul Elveției de membru al Întreprinderii comune europene pentru ITER și pentru dezvoltarea energiei de fuziune din 22 noiembrie 2007, Elveția a devenit membru al Întreprinderii comune ca stat terț care și-a asociat programul de cercetare la Programul privind fuziunea al Euratom;

ÎNTRUCÂT Euratom a încheiat Acordul dintre Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și Guvernul Japoniei pentru implementarea în comun a activităților din programul extins în domeniul cercetării privind energia de fuziune. În conformitate cu articolul 26, acordul se aplică Elveției care participă la Programul privind fuziunea al Euratom ca stat terț pe deplin asociat,

CONVIN DUPĂ CUM URMEAZĂ:

Articolul 1

Obiect

(1)   Participarea Elveției la implementarea Programului-cadru al Euratom 2012-2013 este definită de prezentul acord, fără a aduce atingere termenilor Acordului privind fuziunea.

Entitățile juridice stabilite în Elveția pot participa la toate programele specifice din Programul-cadru al Euratom 2012-2013.

(2)   Entitățile juridice elvețiene pot participa la activitățile Centrului Comun de Cercetare al Uniunii Europene, în măsura în care această participare nu este prevăzută la alineatul (1).

(3)   Entitățile juridice stabilite în Uniunea Europeană, inclusiv Centrul Comun de Cercetare, pot participa la programe și/sau la proiecte de cercetare din Elveția pe teme echivalente cu cele ale programelor din Programul-cadru al Euratom 2012-2013.

(4)   În sensul prezentului acord, prin „entitate juridică” se înțelege orice persoană fizică sau juridică constituită în conformitate cu legislația națională aplicabilă în locul său de stabilire sau în conformitate cu legislația Uniunii Europene, care are personalitate juridică și capacitatea de a fi titulară, în nume propriu, de drepturi și obligații de orice natură. În această definiție sunt cuprinse, printre altele, universitățile, organismele de cercetare, întreprinderile industriale, inclusiv întreprinderile mici și mijlocii, și persoanele fizice.

Articolul 2

Forme și mijloace de cooperare

Cooperarea se desfășoară sub următoarele forme:

| 1. | Participarea entităților juridice stabilite în Elveția la toate programele specifice adoptate în temeiul Programului-cadru al Euratom 2012-2013, în conformitate cu termenii și condițiile stabilite în normele de participare a întreprinderilor, a centrelor de cercetare și a universităților la activitățile de cercetare și de formare ale Comunității Europene a Energiei Atomice. |
| --- | --- |

1.

Participarea entităților juridice stabilite în Elveția la toate programele specifice adoptate în temeiul Programului-cadru al Euratom 2012-2013, în conformitate cu termenii și condițiile stabilite în normele de participare a întreprinderilor, a centrelor de cercetare și a universităților la activitățile de cercetare și de formare ale Comunității Europene a Energiei Atomice.

| 2. | Contribuția financiară a Elveției la bugetul programelor adoptate pentru implementarea Programului-cadru al Euratom 2012-2013, definită în anexa B. |
| --- | --- |

2.

Contribuția financiară a Elveției la bugetul programelor adoptate pentru implementarea Programului-cadru al Euratom 2012-2013, definită în anexa B.

| 3. | Participarea entităților juridice stabilite în Uniunea Europeană la programele și/sau la proiectele de cercetare elvețiene alese de Consiliul Federal, pe teme echivalente cu cele ale Programului-cadru al Euratom 2012-2013, în conformitate cu termenii și condițiile stabilite de reglementările elvețiene relevante și cu acordul partenerilor din proiectul specific și al autorității de gestionare a programului elvețian respectiv. Cu excepția cazului în care reglementările elvețiene relevante prevăd altfel, entitățile juridice stabilite în Uniunea Europeană care participă la programele și/sau la proiectele de cercetare elvețiene își suportă propriile cheltuieli, inclusiv partea care le revine din costurile generale de gestionare și administrative ale proiectului. |
| --- | --- |

3.

Participarea entităților juridice stabilite în Uniunea Europeană la programele și/sau la proiectele de cercetare elvețiene alese de Consiliul Federal, pe teme echivalente cu cele ale Programului-cadru al Euratom 2012-2013, în conformitate cu termenii și condițiile stabilite de reglementările elvețiene relevante și cu acordul partenerilor din proiectul specific și al autorității de gestionare a programului elvețian respectiv. Cu excepția cazului în care reglementările elvețiene relevante prevăd altfel, entitățile juridice stabilite în Uniunea Europeană care participă la programele și/sau la proiectele de cercetare elvețiene își suportă propriile cheltuieli, inclusiv partea care le revine din costurile generale de gestionare și administrative ale proiectului.

| 4. | Pe lângă transmiterea cu punctualitate a informațiilor și a documentației privind implementarea Programului-cadru al Euratom 2012-2013 și a programelor și/sau proiectelor elvețiene, cooperarea dintre părți poate include și:






  (a) | schimburi periodice de opinii cu privire la orientările și prioritățile politicii de cercetare și la planurile de cercetare ale Elveției și ale Euratom; |
| --- | --- | --- |

4.

Pe lângă transmiterea cu punctualitate a informațiilor și a documentației privind implementarea Programului-cadru al Euratom 2012-2013 și a programelor și/sau proiectelor elvețiene, cooperarea dintre părți poate include și:

(a)

schimburi periodice de opinii cu privire la orientările și prioritățile politicii de cercetare și la planurile de cercetare ale Elveției și ale Euratom;

| (b) | schimburi de opinii cu privire la perspectivele și dezvoltarea cooperării; |
| --- | --- |

(b)

schimburi de opinii cu privire la perspectivele și dezvoltarea cooperării;

| (c) | schimburi prompte de informații cu privire la implementarea programelor și a proiectelor de cercetare din Elveția și Euratom și cu privire la rezultatele activităților întreprinse în cadrul prezentului acord; |
| --- | --- |

(c)

schimburi prompte de informații cu privire la implementarea programelor și a proiectelor de cercetare din Elveția și Euratom și cu privire la rezultatele activităților întreprinse în cadrul prezentului acord;

| (d) | reuniuni comune; |
| --- | --- |

(d)

reuniuni comune;

| (e) | vizite și schimburi de cercetători, ingineri și tehnicieni; |
| --- | --- |

(e)

vizite și schimburi de cercetători, ingineri și tehnicieni;

| (f) | contacte periodice, incluzând urmărirea rezultatelor obținute, între șefii de program sau de proiect din Elveția și Euratom; |
| --- | --- |

(f)

contacte periodice, incluzând urmărirea rezultatelor obținute, între șefii de program sau de proiect din Elveția și Euratom;

| (g) | participarea experților la seminare, simpozioane și ateliere. |
| --- | --- |

(g)

participarea experților la seminare, simpozioane și ateliere.

Articolul 3

Adaptare

Cooperarea poate fi adaptată și extinsă în orice moment prin acordul reciproc al părților.

Articolul 4

Drepturi și obligații privind proprietatea intelectuală

(1)   Sub rezerva anexei A și a legislației aplicabile, entitățile juridice stabilite în Elveția care participă la Programul-cadru al Euratom 2012-2013 au, în ceea ce privește deținerea, exploatarea și diseminarea informațiilor și a proprietății intelectuale care rezultă din această participare, aceleași drepturi și obligații ca și entitățile juridice stabilite în Uniunea Europeană.

(2)   Sub rezerva anexei A și a legislației aplicabile, entitățile juridice stabilite în Uniunea Europeană care participă la programele și/sau proiectele de cercetare elvețiene, astfel cum prevede articolul 2 alineatul (3), au, în ceea ce privește deținerea, exploatarea și diseminarea informațiilor și a proprietății intelectuale care rezultă din această participare, aceleași drepturi și obligații ca și entitățile juridice stabilite în Elveția care participă la programele și/sau proiectele respective.

Articolul 5

Dispoziții financiare

Normele care reglementează contribuția financiară a Elveției sunt stabilite în anexa B.

Articolul 6

Comitetul de cercetare Elveția/Comunități

(1)   Comitetul de cercetare Elveția/Comunități, instituit prin Acordul-cadru, revizuiește și evaluează prezentul acord și asigură punerea în aplicare corespunzătoare a acestuia. Orice aspecte care decurg din punerea în aplicare sau interpretarea prezentului acord sunt supuse atenției Comitetului.

(2)   Comitetul poate decide modificarea trimiterilor la actele Uniunii Europene/Euratom indicate în anexa C.

Articolul 7

Participare

(1)   Fără a aduce atingere dispozițiilor articolului 4, entitățile juridice stabilite în Elveția care participă la Programul-cadru al Euratom 2012-2013 au aceleași drepturi și obligații contractuale ca și entitățile stabilite în Uniunea Europeană.

(2)   Termenii și condițiile aplicabile entităților juridice stabilite în Elveția pentru depunerea și evaluarea propunerilor, precum și pentru atribuirea și încheierea acordurilor și/sau a contractelor de grant în temeiul Programului-cadru al Euratom 2012-2013 sunt aceleași cu cele aplicabile acordurilor și/sau contractelor de grant încheiate în temeiul acelorași programe cu entități juridice stabilite în Uniunea Europeană.

(3)   Elveția are dreptul, în calitate de stat asociat, să propună evaluatori pentru Programul-cadru al Euratom 2012-2013, în conformitate cu Regulamentul (Euratom) nr. 139/2012 al Consiliului de stabilire a normelor de participare a întreprinderilor, a centrelor de cercetare și a universităților la acțiunile indirecte în temeiul Programului-cadru al Comunității Europene a Energiei Atomice și de diseminare a rezultatelor cercetării (2012-2013).

(4)   Fără a aduce atingere dispozițiilor articolului 1 alineatul (3), ale articolului 2 alineatul (3) și ale articolului 4 alineatul (2) sau regulamentelor și normelor de procedură existente, entitățile juridice stabilite în Uniunea Europeană pot participa, în termeni și condiții echivalente cu cele aplicabile partenerilor elvețieni, la programele și/sau proiectele din programele de cercetare elvețiene menționate la articolul 2 alineatul (3). Autoritățile elvețiene pot condiționa participarea la un proiect a uneia sau a mai multor entități juridice stabilite în Uniunea Europeană de participarea la același proiect a cel puțin unei entități elvețiene.

Articolul 8

Mobilitate

Fiecare parte se angajează, în conformitate cu reglementările și acordurile în vigoare, să garanteze intrarea și sejurul unui număr limitat de cercetători care participă, în Elveția și în Uniunea Europeană, la activitățile prevăzute de prezentul acord, în măsura în care acest lucru este indispensabil pentru buna desfășurare a activității în cauză.

Articolul 9

Revizuire și colaborare viitoare

(1)   În cazul în care Euratom revizuiește sau extinde programele sale de cercetare, prezentul acord poate fi revizuit sau extins în condiții stabilite de comun acord. Părțile fac schimb de informații și de opinii cu privire la orice revizuire sau extindere, precum și cu privire la orice aspecte care afectează direct sau indirect cooperarea Elveției în domeniile acoperite de Programul-cadru al Euratom 2012-2013. Conținutul exact al programelor revizuite sau extinse este notificat Elveției în termen de două săptămâni de la adoptarea acestora de către Euratom. În cazul revizuirii sau al extinderii programului de cercetare, Elveția poate denunța prezentul acord cu un preaviz de șase luni. Părțile își notifică orice intenție de a denunța sau de a extinde prezentul acord, în termen de trei luni de la adoptarea deciziei Euratom.

(2)   În cazul în care Euratom adoptă un nou program multianual de cercetare și formare, prezentul acord poate fi reînnoit sau renegociat în condiții stabilite de comun acord de către părți. Părțile fac schimb de informații și de opinii cu privire la pregătirea programelor respective sau a altor activități de cercetare curente sau viitoare, în cadrul Comitetului de cercetare Elveția/Comunități menționat la articolul 6.

Articolul 10

Relația cu alte acorduri internaționale

(1)   Dispozițiile prezentului acord se aplică fără a aduce atingere avantajelor prevăzute de alte acorduri internaționale la care participă una dintre părți și care sunt rezervate numai entităților juridice stabilite pe teritoriul părții respective.

(2)   O entitate juridică stabilită într-un stat asociat la Programul-cadru al Euratom 2012-2013 (stat asociat) are aceleași drepturi și obligații în temeiul prezentului acord ca și entitățile juridice stabilite într-un stat membru, dacă statul asociat în care entitatea este stabilită a acceptat să acorde entităților juridice din Elveția aceleași drepturi și obligații.

Articolul 11

Aplicare teritorială

Prezentul acord se aplică, pe de o parte, în teritoriile în care se aplică Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice și în condițiile stabilite de acest tratat și, pe de altă parte, pe teritoriul Elveției.

Articolul 12

Anexe

Anexele A, B și C fac parte integrantă din prezentul acord.

Articolul 13

Intrare în vigoare și aplicare

(1)   Prezentul acord se ratifică sau se încheie de către părți în conformitate cu normele lor respective. Acordul intră în vigoare la data ultimei notificări de îndeplinire a procedurilor interne necesare în acest scop.

(2)   Prezentul acord se aplică de la data de începere a Programului-cadru al Euratom 2012-2013 până la 31 decembrie 2013. Fără a aduce atingere alineatului (5) de mai jos, în cursul perioadei 1 ianuarie 2013-30 iunie 2013, oricare dintre părți poate denunța prezentul acord prin transmiterea unei notificări scrise. În acest caz, acordul încetează să se mai aplice de la 31 decembrie 2012.

(3)   Dacă, în conformitate cu alineatul (2), prezentul acord încetează să se mai aplice de la 31 decembrie 2012, Euratom își va onora angajamentele asumate față de beneficiarii elvețieni până la data la care una dintre părți a primit de la cealaltă parte o notificare în temeiul alineatului (2). Dacă denunță prezentul acord în conformitate cu alineatul (2), Elveția plătește către Euratom o compensație corespunzătoare valorii angajamentelor asumate în 2013 de Euratom față de beneficiarii elvețieni până la data la care Euratom a primit notificarea din partea Elveției. Această compensație se plătește în termen de maximum 45 de zile de la primirea solicitării din partea Comisiei. Punctul II.2 din anexa B se aplică în consecință. Părțile soluționează de comun acord orice alte consecințe.

(4)   Prezentul acord poate fi modificat numai în scris și cu consimțământul ambelor părți. Procedura de intrare în vigoare a modificărilor este aceeași cu procedura care se aplică pentru intrarea în vigoare a prezentului acord.

(5)   Oricare dintre părți poate denunța prezentul acord în orice moment, în scris, cu un preaviz de șase luni.

(6)   Proiectele și activitățile în curs în momentul denunțării și/sau al expirării prezentului acord vor fi continuate până la finalizare în condițiile stabilite de acord. Părțile soluționează de comun acord orice alte consecințe ale denunțării.

Prezentul acord se întocmește în dublu exemplar în limbile bulgară, cehă, daneză, engleză, estonă, finlandeză, franceză, germană, greacă, italiană, letonă, lituaniană, maghiară, malteză, neerlandeză, polonă, portugheză, română, slovacă, slovenă, spaniolă și suedeză, fiecare text fiind în egală măsură autentic.

---

(1)  JO L 47, 18.2.2012, p. 25.

1

(2)  JO L 47, 18.2.2012, p. 1.

2

(3)  JO L 47, 18.2.2012, p. 33.

3

(4)  JO L 47, 18.2.2012, p. 40.

4

ANEXA A

PRINCIPII DE ALOCARE A DREPTURILOR DE PROPRIETATE INTELECTUALĂ

I.   Domeniu de aplicare

În sensul prezentului acord, „proprietatea intelectuală” are înțelesul prevăzut la articolul 2 din Convenția de instituire a Organizației Mondiale a Proprietății Intelectuale, semnată la Stockholm la 14 iulie 1967.

În sensul prezentului acord, prin „cunoștințe” se înțeleg rezultatele, inclusiv informațiile, indiferent dacă acestea pot fi protejate sau nu, precum și drepturile de autor sau drepturile aferente acestor informații, obținute în urma solicitării sau a eliberării de brevete, desene, brevete de soiuri de plante, certificate de protecție suplimentare sau alte forme de protecție similare.

II.   Drepturile de proprietate intelectuală ale entităților juridice ale părților

| 1. | Fiecare parte se asigură că drepturile de proprietate intelectuală ale entităților juridice ale celeilalte părți care participă la activitățile desfășurate în cadrul prezentului acord, precum și drepturile și obligațiile care decurg din această participare, sunt tratate într-un mod care este compatibil cu convențiile internaționale relevante aplicabile părților, în special cu Acordul TRIPS (Acordul privind aspectele comerciale ale drepturilor de proprietate intelectuală administrat de Organizația Mondială a Comerțului), Convenția de la Berna (Actul de la Paris din 1971) și Convenția de la Paris (Actul de la Stockholm din 1967). |
| --- | --- |

1.

Fiecare parte se asigură că drepturile de proprietate intelectuală ale entităților juridice ale celeilalte părți care participă la activitățile desfășurate în cadrul prezentului acord, precum și drepturile și obligațiile care decurg din această participare, sunt tratate într-un mod care este compatibil cu convențiile internaționale relevante aplicabile părților, în special cu Acordul TRIPS (Acordul privind aspectele comerciale ale drepturilor de proprietate intelectuală administrat de Organizația Mondială a Comerțului), Convenția de la Berna (Actul de la Paris din 1971) și Convenția de la Paris (Actul de la Stockholm din 1967).

| 2. | Entitățile juridice stabilite în Elveția, care participă la acțiuni indirecte din Programul-cadru al Euratom 2012-2013, au drepturi și obligații în materie de proprietate intelectuală conform condițiilor stabilite de Regulamentul (Euratom) nr. 139/2012 al Consiliului din 19 decembrie 2011 (1) și de acordul și/sau contractul de grant încheiat cu Euratom, în conformitate cu punctul 1. |
| --- | --- |

2.

Entitățile juridice stabilite în Elveția, care participă la acțiuni indirecte din Programul-cadru al Euratom 2012-2013, au drepturi și obligații în materie de proprietate intelectuală conform condițiilor stabilite de Regulamentul (Euratom) nr. 139/2012 al Consiliului din 19 decembrie 2011 (1) și de acordul și/sau contractul de grant încheiat cu Euratom, în conformitate cu punctul 1.

| 3. | Entitățile juridice stabilite într-un stat membru al Uniunii Europene, care participă la programele și/sau proiectele de cercetare elvețiene, au aceleași drepturi și obligații în materie de proprietate intelectuală ca și entitățile juridice stabilite în Elveția care participă la aceste programe sau proiecte de cercetare, în conformitate cu punctul 1. |
| --- | --- |

3.

Entitățile juridice stabilite într-un stat membru al Uniunii Europene, care participă la programele și/sau proiectele de cercetare elvețiene, au aceleași drepturi și obligații în materie de proprietate intelectuală ca și entitățile juridice stabilite în Elveția care participă la aceste programe sau proiecte de cercetare, în conformitate cu punctul 1.

III.   Drepturi de proprietate intelectuală ale părților

| 1. | Cu excepția cazului în care părțile convin altfel, următoarele reguli se aplică în ceea ce privește cunoștințele create de părți în cursul activităților desfășurate în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din prezentul acord:






  (a) | partea care creează cunoștințele este proprietara acestora. Dacă nu poate fi determinată contribuția fiecăreia la lucrări, părțile dețin în comun proprietatea asupra cunoștințelor; |
| --- | --- | --- |

1.

Cu excepția cazului în care părțile convin altfel, următoarele reguli se aplică în ceea ce privește cunoștințele create de părți în cursul activităților desfășurate în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din prezentul acord:

(a)

partea care creează cunoștințele este proprietara acestora. Dacă nu poate fi determinată contribuția fiecăreia la lucrări, părțile dețin în comun proprietatea asupra cunoștințelor;

| (b) | partea care deține proprietatea asupra cunoștințelor acordă celeilalte părți drepturi de acces la acestea, în vederea desfășurării activităților menționate la articolul 2 alineatul (4) din prezentul acord. Nu se percepe nicio taxă pentru acordarea drepturilor de acces la cunoștințe. |
| --- | --- |

(b)

partea care deține proprietatea asupra cunoștințelor acordă celeilalte părți drepturi de acces la acestea, în vederea desfășurării activităților menționate la articolul 2 alineatul (4) din prezentul acord. Nu se percepe nicio taxă pentru acordarea drepturilor de acces la cunoștințe.

| 2. | Cu excepția cazului în care părțile convin altfel, următoarele reguli se aplică operelor științifice ale părților:






  (a) | dacă o parte publică date, informații și rezultate tehnice sau științifice decurgând din activitățile desfășurate în cadrul prezentului acord în reviste, articole, rapoarte și cărți, inclusiv documente audiovizuale și programe informatice, celeilalte părți i se acordă o licență mondială neexclusivă, irevocabilă și liberă de orice taxe pentru traducerea, adaptarea, transmiterea și difuzarea publică a operelor respective; |
| --- | --- | --- |

2.

Cu excepția cazului în care părțile convin altfel, următoarele reguli se aplică operelor științifice ale părților:

(a)

dacă o parte publică date, informații și rezultate tehnice sau științifice decurgând din activitățile desfășurate în cadrul prezentului acord în reviste, articole, rapoarte și cărți, inclusiv documente audiovizuale și programe informatice, celeilalte părți i se acordă o licență mondială neexclusivă, irevocabilă și liberă de orice taxe pentru traducerea, adaptarea, transmiterea și difuzarea publică a operelor respective;

| (b) | pe toate copiile datelor și informațiilor protejate de drepturi de autor, care sunt destinate difuzării publice și sunt produse conform prezentei secțiuni, se indică numele autorului sau ale autorilor, cu excepția cazului în care un autor refuză acest lucru în mod expres. Copiile trebuie să poarte, de asemenea, o mențiune clară și vizibilă a sprijinului acordat în cadrul cooperării părților. |
| --- | --- |

(b)

pe toate copiile datelor și informațiilor protejate de drepturi de autor, care sunt destinate difuzării publice și sunt produse conform prezentei secțiuni, se indică numele autorului sau ale autorilor, cu excepția cazului în care un autor refuză acest lucru în mod expres. Copiile trebuie să poarte, de asemenea, o mențiune clară și vizibilă a sprijinului acordat în cadrul cooperării părților.

| 3. | Cu excepția cazului în care părțile convin altfel, următoarele reguli se aplică informațiilor care nu trebuie divulgate ale părților:






  (a) | în momentul transmiterii către cealaltă parte a informațiilor legate de activitățile desfășurate în cadrul prezentului acord, fiecare parte stabilește informațiile a căror divulgare nu o dorește; |
| --- | --- | --- |

3.

Cu excepția cazului în care părțile convin altfel, următoarele reguli se aplică informațiilor care nu trebuie divulgate ale părților:

(a)

în momentul transmiterii către cealaltă parte a informațiilor legate de activitățile desfășurate în cadrul prezentului acord, fiecare parte stabilește informațiile a căror divulgare nu o dorește;

| (b) | în scopul specific al aplicării prezentului acord, pe proprie răspundere, partea destinatară poate comunica unor organisme sau persoane aflate sub autoritatea sa informațiile care nu trebuie divulgate; |
| --- | --- |

(b)

în scopul specific al aplicării prezentului acord, pe proprie răspundere, partea destinatară poate comunica unor organisme sau persoane aflate sub autoritatea sa informațiile care nu trebuie divulgate;

| (c) | cu consimțământul prealabil scris al părții care furnizează informațiile ce nu trebuie divulgate, partea destinatară poate disemina informațiile respective pe o scară mai largă decât permite litera (b). Părțile colaborează la întocmirea procedurilor de cerere și de obținere a consimțământului prealabil scris pentru diseminarea pe scară mai largă, fiecare parte acordând o astfel de aprobare în măsura permisă de propriile politici, reglementări și acte legislative interne; |
| --- | --- |

(c)

cu consimțământul prealabil scris al părții care furnizează informațiile ce nu trebuie divulgate, partea destinatară poate disemina informațiile respective pe o scară mai largă decât permite litera (b). Părțile colaborează la întocmirea procedurilor de cerere și de obținere a consimțământului prealabil scris pentru diseminarea pe scară mai largă, fiecare parte acordând o astfel de aprobare în măsura permisă de propriile politici, reglementări și acte legislative interne;

| (d) | informațiile nedocumentare care nu trebuie divulgate sau alte informații nedocumentare confidențiale furnizate în cursul seminarelor sau al altor reuniuni ale reprezentanților părților organizate în temeiul prezentului acord, sau informațiile obținute în urma afectării de personal, a utilizării facilităților sau a desfășurării de acțiuni indirecte, trebuie să rămână confidențiale, cu condiția ca destinatarul acestor informații confidențiale sau privilegiate sau care nu trebuie divulgate să fie informat cu privire la caracterul lor confidențial înainte ca acestea să îi fie comunicate, în conformitate cu litera (a); |
| --- | --- |

(d)

informațiile nedocumentare care nu trebuie divulgate sau alte informații nedocumentare confidențiale furnizate în cursul seminarelor sau al altor reuniuni ale reprezentanților părților organizate în temeiul prezentului acord, sau informațiile obținute în urma afectării de personal, a utilizării facilităților sau a desfășurării de acțiuni indirecte, trebuie să rămână confidențiale, cu condiția ca destinatarul acestor informații confidențiale sau privilegiate sau care nu trebuie divulgate să fie informat cu privire la caracterul lor confidențial înainte ca acestea să îi fie comunicate, în conformitate cu litera (a);

| (e) | fiecare parte se asigură că informațiile care nu trebuie divulgate, obținute în conformitate cu literele (a) și (d), sunt protejate astfel cum prevede prezentul acord. Dacă una dintre părți constată că se va afla sau că va fi susceptibilă să se afle în incapacitatea de a respecta dispozițiile referitoare la nediseminare conținute la literele (a) și (d), aceasta informează imediat cealaltă parte în acest sens. Părțile se consultă ulterior pentru a defini măsurile adecvate. |
| --- | --- |

(e)

fiecare parte se asigură că informațiile care nu trebuie divulgate, obținute în conformitate cu literele (a) și (d), sunt protejate astfel cum prevede prezentul acord. Dacă una dintre părți constată că se va afla sau că va fi susceptibilă să se afle în incapacitatea de a respecta dispozițiile referitoare la nediseminare conținute la literele (a) și (d), aceasta informează imediat cealaltă parte în acest sens. Părțile se consultă ulterior pentru a defini măsurile adecvate.

---

(1)  JO L 47, 18.2.2012, p. 1.

ANEXA B

NORME FINANCIARE CARE REGLEMENTEAZĂ CONTRIBUȚIA ELVEȚIEI

I.   Determinarea participării financiare

| 1. | Factorul de proporționalitate pe baza căruia se determină contribuția Elveției la Programul-cadru al Euratom 2012-2013, cu excepția Programului privind fuziunea al Euratom, reprezintă raportul dintre produsul intern brut al Elveției, calculat la prețurile pieței, și suma produsului intern brut, calculat la prețurile pieței, al statelor membre ale Uniunii Europene. Factorul de proporționalitate pe baza căruia se determină contribuția Elveției la Programul privind fuziunea va continua să fie stabilit conform Acordului privind fuziunea. Acești factori se calculează pe baza ultimelor date statistice transmise de Eurostat și disponibile la data publicării proiectului de buget al Uniunii Europene pentru anul respectiv. |
| --- | --- |

1.

Factorul de proporționalitate pe baza căruia se determină contribuția Elveției la Programul-cadru al Euratom 2012-2013, cu excepția Programului privind fuziunea al Euratom, reprezintă raportul dintre produsul intern brut al Elveției, calculat la prețurile pieței, și suma produsului intern brut, calculat la prețurile pieței, al statelor membre ale Uniunii Europene. Factorul de proporționalitate pe baza căruia se determină contribuția Elveției la Programul privind fuziunea va continua să fie stabilit conform Acordului privind fuziunea. Acești factori se calculează pe baza ultimelor date statistice transmise de Eurostat și disponibile la data publicării proiectului de buget al Uniunii Europene pentru anul respectiv.

| 2. | Comisia comunică următoarele date Elveției, în cel mai scurt timp posibil, împreună cu documentația justificativă relevantă:






  (a) | valoarea creditelor de angajament corespunzătoare Programului-cadru al Euratom 2012-2013 pentru anul 2013, care figurează în situația cheltuielilor din proiectul de buget al Uniunii Europene; |
| --- | --- | --- |

2.

Comisia comunică următoarele date Elveției, în cel mai scurt timp posibil, împreună cu documentația justificativă relevantă:

(a)

valoarea creditelor de angajament corespunzătoare Programului-cadru al Euratom 2012-2013 pentru anul 2013, care figurează în situația cheltuielilor din proiectul de buget al Uniunii Europene;

| (b) | valoarea estimată a contribuțiilor derivată din proiectul de buget, care corespunde eventualei participări a Elveției în anul 2013 la Programul-cadru al Euratom 2012-2013. |
| --- | --- |

(b)

valoarea estimată a contribuțiilor derivată din proiectul de buget, care corespunde eventualei participări a Elveției în anul 2013 la Programul-cadru al Euratom 2012-2013.

| 3. | Imediat după adoptarea definitivă a bugetului general pentru 2013, Comisia va comunica Elveției sumele sus-menționate care figurează în situația cheltuielilor. |
| --- | --- |

3.

Imediat după adoptarea definitivă a bugetului general pentru 2013, Comisia va comunica Elveției sumele sus-menționate care figurează în situația cheltuielilor.

| 4. | Contribuția financiară a Elveției pentru participarea la Programul-cadru al Euratom 2012-2013 se determină în plus față de suma disponibilă în fiecare an în bugetul general al Uniunii Europene pentru credite de angajament necesare îndeplinirii obligațiilor financiare ale Comisiei care decurg din activitatea desfășurată sub formele necesare pentru implementarea, gestionarea și operarea programelor și a activităților prevăzute de prezentul acord. |
| --- | --- |

4.

Contribuția financiară a Elveției pentru participarea la Programul-cadru al Euratom 2012-2013 se determină în plus față de suma disponibilă în fiecare an în bugetul general al Uniunii Europene pentru credite de angajament necesare îndeplinirii obligațiilor financiare ale Comisiei care decurg din activitatea desfășurată sub formele necesare pentru implementarea, gestionarea și operarea programelor și a activităților prevăzute de prezentul acord.

II.   Proceduri de plată

| 1. | Comisia transmite Elveției, până la 31 decembrie 2012 cel târziu, o cerere de fonduri pentru contribuția acesteia în 2012 în cadrul prezentului acord. Această cerere de fonduri prevede plata contribuției Elveției în termen de cel mult 30 de zile de la primirea sa. În vederea calculării valorii pentru 2012 în franci elvețieni, cursul de schimb dintre francul elvețian și euro utilizat de Comisie va fi cursul pieței din penultima zi a lunii precedente cotat de Banca Centrală Europeană sau, în funcție de disponibilitate, furnizat de delegații sau de alte surse adecvate în apropierea acestei date.
  Cu excepția cazului în care prezentul acord încetează să se mai aplice de la 31 decembrie 2012 în conformitate cu articolul 13 alineatul (2), Comisia transmite Elveției, după 1 iulie și cel târziu până în noiembrie 2013, o cerere de fonduri pentru contribuția în 2013 în cadrul prezentului acord, determinată pe baza punctului I.1 din prezenta anexă. Această cerere de fonduri prevede plata contribuției respective în termen de cel mult 30 de zile de la primirea sa. |
| --- | --- |

1.

Comisia transmite Elveției, până la 31 decembrie 2012 cel târziu, o cerere de fonduri pentru contribuția acesteia în 2012 în cadrul prezentului acord. Această cerere de fonduri prevede plata contribuției Elveției în termen de cel mult 30 de zile de la primirea sa. În vederea calculării valorii pentru 2012 în franci elvețieni, cursul de schimb dintre francul elvețian și euro utilizat de Comisie va fi cursul pieței din penultima zi a lunii precedente cotat de Banca Centrală Europeană sau, în funcție de disponibilitate, furnizat de delegații sau de alte surse adecvate în apropierea acestei date.

Cu excepția cazului în care prezentul acord încetează să se mai aplice de la 31 decembrie 2012 în conformitate cu articolul 13 alineatul (2), Comisia transmite Elveției, după 1 iulie și cel târziu până în noiembrie 2013, o cerere de fonduri pentru contribuția în 2013 în cadrul prezentului acord, determinată pe baza punctului I.1 din prezenta anexă. Această cerere de fonduri prevede plata contribuției respective în termen de cel mult 30 de zile de la primirea sa.

| 2. | Contribuțiile Elveției se plătesc în franci elvețieni pentru anul 2012, iar pentru anul 2013 sunt exprimate și se plătesc în euro în contul bancar indicat de Comisie în cererea de plăți. |
| --- | --- |

2.

Contribuțiile Elveției se plătesc în franci elvețieni pentru anul 2012, iar pentru anul 2013 sunt exprimate și se plătesc în euro în contul bancar indicat de Comisie în cererea de plăți.

| 3. | Elveția achită contribuția sa în cadrul prezentului acord în conformitate cu calendarul prevăzut la punctul 1. Orice întârziere la plată dă naștere plății unei dobânzi cu o rată egală cu rata interbancară oferită pentru o lună (EURIBOR), care figurează la pagina EURIBOR01 a Reuters (pagina 248 din „Telerate”). Această rată crește cu 1,5 puncte procentuale pentru fiecare lună de întârziere. Rata majorată se aplică întregii perioade de întârziere. Dobânda este însă datorată numai în cazul în care contribuția se plătește după termenele menționate la punctul 1. |
| --- | --- |

3.

Elveția achită contribuția sa în cadrul prezentului acord în conformitate cu calendarul prevăzut la punctul 1. Orice întârziere la plată dă naștere plății unei dobânzi cu o rată egală cu rata interbancară oferită pentru o lună (EURIBOR), care figurează la pagina EURIBOR01 a Reuters (pagina 248 din „Telerate”). Această rată crește cu 1,5 puncte procentuale pentru fiecare lună de întârziere. Rata majorată se aplică întregii perioade de întârziere. Dobânda este însă datorată numai în cazul în care contribuția se plătește după termenele menționate la punctul 1.

| 4. | Comisia rambursează cheltuielile de călătorie ale reprezentanților și ale experților elvețieni care participă la lucrările comitetelor de cercetare și la implementarea Programului-cadru al Euratom 2012-2013 pe baza și în conformitate cu procedurile în vigoare pentru reprezentanții și experții statelor membre ale Uniunii Europene. |
| --- | --- |

4.

Comisia rambursează cheltuielile de călătorie ale reprezentanților și ale experților elvețieni care participă la lucrările comitetelor de cercetare și la implementarea Programului-cadru al Euratom 2012-2013 pe baza și în conformitate cu procedurile în vigoare pentru reprezentanții și experții statelor membre ale Uniunii Europene.

III.   Condiții de aplicare

| 1. | Contribuția financiară a Elveției la Programul-cadru al Euratom 2012-2013 prevăzută de prezenta anexă rămâne, în mod normal, neschimbată pentru exercițiul financiar în cauză. |
| --- | --- |

1.

Contribuția financiară a Elveției la Programul-cadru al Euratom 2012-2013 prevăzută de prezenta anexă rămâne, în mod normal, neschimbată pentru exercițiul financiar în cauză.

| 2. | La închiderea conturilor fiecărui exercițiu financiar (n), în cadrul stabilirii contului de încasări și plăți, Comisia procedează la regularizarea conturilor referitoare la participarea Elveției, ținând seama de modificările intervenite în cursul exercițiului financiar, fie ca urmare a transferurilor, a anulărilor sau a reportărilor, fie ca urmare a bugetelor suplimentare sau rectificative. Această regularizare se efectuează la data primei plăți pentru anul n+1. Ultima regularizare are însă loc cel târziu în luna iulie a celui de-al patrulea an care urmează după încheierea Programului-cadru al Euratom 2012-2013. Plățile efectuate de Elveția se creditează în programele Euratom ca venituri la buget alocate liniei bugetare corespunzătoare din situația veniturilor la bugetul general al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

2.

La închiderea conturilor fiecărui exercițiu financiar (n), în cadrul stabilirii contului de încasări și plăți, Comisia procedează la regularizarea conturilor referitoare la participarea Elveției, ținând seama de modificările intervenite în cursul exercițiului financiar, fie ca urmare a transferurilor, a anulărilor sau a reportărilor, fie ca urmare a bugetelor suplimentare sau rectificative. Această regularizare se efectuează la data primei plăți pentru anul n+1. Ultima regularizare are însă loc cel târziu în luna iulie a celui de-al patrulea an care urmează după încheierea Programului-cadru al Euratom 2012-2013. Plățile efectuate de Elveția se creditează în programele Euratom ca venituri la buget alocate liniei bugetare corespunzătoare din situația veniturilor la bugetul general al Uniunii Europene.

IV.   Informații

| 1. | La momentul plății pentru anul 2013, situația creditelor pentru Programul-cadru al Euratom 2012-2013 corespunzătoare anului 2012 se întocmește și se transmite Elveției spre informare, conform formatului contului de venituri și cheltuieli al Comisiei.
  Cel târziu la 30 aprilie 2014, situația creditelor pentru Programul-cadru al Euratom 2012-2013 corespunzătoare anului 2013 se întocmește și se transmite Elveției spre informare, conform formatului contului de venituri și cheltuieli al Comisiei. |
| --- | --- |

1.

La momentul plății pentru anul 2013, situația creditelor pentru Programul-cadru al Euratom 2012-2013 corespunzătoare anului 2012 se întocmește și se transmite Elveției spre informare, conform formatului contului de venituri și cheltuieli al Comisiei.

Cel târziu la 30 aprilie 2014, situația creditelor pentru Programul-cadru al Euratom 2012-2013 corespunzătoare anului 2013 se întocmește și se transmite Elveției spre informare, conform formatului contului de venituri și cheltuieli al Comisiei.

| 2. | Comisia comunică Elveției statisticile și toate celelalte date financiare generale referitoare la implementarea Programului-cadru al Euratom care sunt puse la dispoziția statelor membre. |
| --- | --- |

2.

Comisia comunică Elveției statisticile și toate celelalte date financiare generale referitoare la implementarea Programului-cadru al Euratom care sunt puse la dispoziția statelor membre.

ANEXA C

CONTROLUL FINANCIAR AL PARTICIPANȚILOR ELVEȚIENI LA PROGRAMUL-CADRU AL EURATOM 2012-2013

I.   Comunicarea directă

Comisia comunică direct cu participanții la Programul-cadru al Euratom 2012-2013 stabiliți în Elveția și cu subcontractorii acestora. Persoanele respective transmit direct Comisiei toate informațiile și documentele relevante pe care trebuie să le transmită în baza instrumentelor menționate în prezentul acord, precum și a acordurilor și/sau a contractelor de grant încheiate în vederea implementării acestora.

II.   Audituri

| 1. | În conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (1), modificat ultima dată prin Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1081/2010 (2), și cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002 al Comisiei (3), modificat ultima dată prin Regulamentul (CE, Euratom) nr. 478/2007 (4), precum și cu celelalte norme menționate în prezentul acord, acordurile și/sau contractele de grant încheiate cu participanții la program stabiliți în Elveția pot prevedea efectuarea, în orice moment, de către agenți ai Comisiei sau de către alte persoane mandatate de Comisie, a unor audituri științifice, financiare, tehnice sau de alt tip la sediile participanților sau ale subcontractorilor acestora. |
| --- | --- |

1.

În conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (1), modificat ultima dată prin Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1081/2010 (2), și cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002 al Comisiei (3), modificat ultima dată prin Regulamentul (CE, Euratom) nr. 478/2007 (4), precum și cu celelalte norme menționate în prezentul acord, acordurile și/sau contractele de grant încheiate cu participanții la program stabiliți în Elveția pot prevedea efectuarea, în orice moment, de către agenți ai Comisiei sau de către alte persoane mandatate de Comisie, a unor audituri științifice, financiare, tehnice sau de alt tip la sediile participanților sau ale subcontractorilor acestora.

| 2. | Agenții Comisiei și celelalte persoane mandatate de Comisie au în mod corespunzător acces la amplasamente, activități și documente, precum și la toate informațiile, inclusiv în format electronic, necesare pentru efectuarea acestor audituri. Dreptul de acces este prevăzut în mod explicit în acordurile și/sau contractele de grant încheiate în vederea implementării instrumentelor menționate în prezentul acord. |
| --- | --- |

2.

Agenții Comisiei și celelalte persoane mandatate de Comisie au în mod corespunzător acces la amplasamente, activități și documente, precum și la toate informațiile, inclusiv în format electronic, necesare pentru efectuarea acestor audituri. Dreptul de acces este prevăzut în mod explicit în acordurile și/sau contractele de grant încheiate în vederea implementării instrumentelor menționate în prezentul acord.

| 3. | Curtea Europeană de Conturi are aceleași drepturi ca și Comisia. |
| --- | --- |

3.

Curtea Europeană de Conturi are aceleași drepturi ca și Comisia.

| 4. | Auditurile pot fi efectuate și după expirarea Programului-cadru al Euratom 2012-2013 sau a prezentului acord, în condițiile stabilite de acordurile și/sau de contractele de grant respective. |
| --- | --- |

4.

Auditurile pot fi efectuate și după expirarea Programului-cadru al Euratom 2012-2013 sau a prezentului acord, în condițiile stabilite de acordurile și/sau de contractele de grant respective.

| 5. | Oficiul Federal Elvețian de Audit este informat în prealabil cu privire la auditurile efectuate pe teritoriul elvețian. O astfel de notificare nu constituie, din punct de vedere juridic, o condiție prealabilă pentru efectuarea acestor audituri. |
| --- | --- |

5.

Oficiul Federal Elvețian de Audit este informat în prealabil cu privire la auditurile efectuate pe teritoriul elvețian. O astfel de notificare nu constituie, din punct de vedere juridic, o condiție prealabilă pentru efectuarea acestor audituri.

III.   Controale la fața locului

| 1. | În cadrul prezentului acord, Comisia (OLAF) este autorizată să efectueze controale și inspecții la fața locului pe teritoriul elvețian, în conformitate cu termenii și condițiile prevăzute de Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului (5) și de Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului (6). |
| --- | --- |

1.

În cadrul prezentului acord, Comisia (OLAF) este autorizată să efectueze controale și inspecții la fața locului pe teritoriul elvețian, în conformitate cu termenii și condițiile prevăzute de Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului (5) și de Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului (6).

| 2. | Controalele și inspecțiile la fața locului sunt pregătite și efectuate de Comisie în strânsă colaborare cu Oficiul Federal Elvețian de Audit sau cu alte autorități elvețiene competente desemnate de acesta, care sunt informate în timp util cu privire la obiectul, scopul și temeiul juridic al controalelor și inspecțiilor, pentru a putea oferi tot suportul necesar. În acest scop, funcționarii autorităților elvețiene competente pot participa la controalele și inspecțiile la fața locului. |
| --- | --- |

2.

Controalele și inspecțiile la fața locului sunt pregătite și efectuate de Comisie în strânsă colaborare cu Oficiul Federal Elvețian de Audit sau cu alte autorități elvețiene competente desemnate de acesta, care sunt informate în timp util cu privire la obiectul, scopul și temeiul juridic al controalelor și inspecțiilor, pentru a putea oferi tot suportul necesar. În acest scop, funcționarii autorităților elvețiene competente pot participa la controalele și inspecțiile la fața locului.

| 3. | Dacă autoritățile elvețiene în cauză doresc acest lucru, controalele și inspecțiile la fața locului pot fi efectuate în comun de către Comisie și aceste autorități. |
| --- | --- |

3.

Dacă autoritățile elvețiene în cauză doresc acest lucru, controalele și inspecțiile la fața locului pot fi efectuate în comun de către Comisie și aceste autorități.

| 4. | Dacă participanții la Programul-cadru al Euratom 2012-2013 se opun unui control sau unei inspecții la fața locului, autoritățile elvețiene, acționând în conformitate cu reglementările naționale, acordă inspectorilor Comisiei asistența de care aceștia au nevoie pentru a-și putea îndeplini misiunea de control și inspecție la fața locului. |
| --- | --- |

4.

Dacă participanții la Programul-cadru al Euratom 2012-2013 se opun unui control sau unei inspecții la fața locului, autoritățile elvețiene, acționând în conformitate cu reglementările naționale, acordă inspectorilor Comisiei asistența de care aceștia au nevoie pentru a-și putea îndeplini misiunea de control și inspecție la fața locului.

| 5. | Comisia comunică Oficiului Federal Elvețian de Audit, în cel mai scurt timp posibil, orice fapt sau suspiciune privind o neregulă de care a luat cunoștință în cursul efectuării controlului sau inspecției la fața locului. În orice caz, Comisia trebuie să informeze autoritatea sus-menționată cu privire la rezultatul acestor controale și inspecții. |
| --- | --- |

5.

Comisia comunică Oficiului Federal Elvețian de Audit, în cel mai scurt timp posibil, orice fapt sau suspiciune privind o neregulă de care a luat cunoștință în cursul efectuării controlului sau inspecției la fața locului. În orice caz, Comisia trebuie să informeze autoritatea sus-menționată cu privire la rezultatul acestor controale și inspecții.

IV.   Informare și consultare

| 1. | În scopul aplicării corecte a prezentei anexe, autoritățile competente elvețiene și comunitare fac schimb de informații cu regularitate și, la cererea uneia dintre părți, poartă consultări. |
| --- | --- |

1.

În scopul aplicării corecte a prezentei anexe, autoritățile competente elvețiene și comunitare fac schimb de informații cu regularitate și, la cererea uneia dintre părți, poartă consultări.

| 2. | Autoritățile elvețiene competente informează Comisia, fără întârziere, cu privire la orice fapt sau suspiciune de care au luat cunoștință, referitoare la o neregulă legată de încheierea sau de implementarea acordurilor și/sau a contractelor de grant încheiate în vederea aplicării instrumentelor menționate în prezentul acord. |
| --- | --- |

2.

Autoritățile elvețiene competente informează Comisia, fără întârziere, cu privire la orice fapt sau suspiciune de care au luat cunoștință, referitoare la o neregulă legată de încheierea sau de implementarea acordurilor și/sau a contractelor de grant încheiate în vederea aplicării instrumentelor menționate în prezentul acord.

V.   Confidențialitate

Informațiile comunicate sau obținute în temeiul prezentei anexe, sub orice formă, intră în categoria secretului profesional și beneficiază de aceeași protecție ca și cea acordată informațiilor similare de legislația elvețiană și de dispozițiile corespunzătoare aplicabile instituțiilor comunitare. Aceste informații nu pot fi comunicate altor persoane în afara celor din instituțiile comunitare, din statele membre sau din Elveția, care, prin natura funcțiilor lor, trebuie să cunoască informațiile respective și nici nu pot fi utilizate în alte scopuri decât asigurarea protecției eficace a intereselor financiare ale părților.

VI.   Măsuri și sancțiuni administrative

Fără a aduce atingere aplicării legislației penale elvețiene, Comisia poate impune măsuri și sancțiuni administrative în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002, modificat ultima dată prin Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1081/2010 (7), cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002, modificat ultima dată prin Regulamentul (CE, Euratom) nr. 478/2007 (8), și cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 al Consiliului din 18 decembrie 1995 privind protecția intereselor financiare ale Comunităților Europene (9).

VII.   Recuperare și execuție

Deciziile luate de Comisie în temeiul Programului-cadru al Euratom 2012-2013 în domeniul de aplicare al prezentului acord, care impun o obligație pecuniară asupra altor persoane decât statele, sunt executorii în Elveția. Titlul executoriu este emis, fără alt control în afara verificării autenticității actului, de către autoritățile desemnate de guvernul elvețian, care informează Comisia în acest sens. Executarea se efectuează în conformitate cu normele de procedură elvețiene. Legalitatea titlului executoriu este supusă controlului Curții de Justiție a Uniunii Europene. Hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene pronunțate în temeiul unei clauze compromisorii dintr-un contract care intră sub incidența Programului-cadru al Euratom 2012-2013 sunt executorii în aceleași condiții.

---

(1)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

(2)  JO L 311, 26.11.2010, p. 9.

(3)  JO L 357, 31.12.2002, p. 1.

(4)  JO L 111, 28.4.2007, p. 13.

(5)  JO L 292, 15.11.1996, p. 2.

(6)  JO L 136, 31.5.1999, p. 1.

(7)  JO L 311, 26.11.2010, p. 9.

(8)  JO L 111, 28.4.2007, p. 13.

(9)  JO L 312, 23.12.1995, p. 1.

---

| 9.1.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 4/13 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 4/13

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 17 decembrie 2012

privind aderarea Uniunii Europene la Protocolul privind protecția Mării Mediterane împotriva poluării rezultate în urma explorării și exploatării platformei continentale, a fundului mării și a subsolului marin

(2013/5/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 192 alineatul (1) coroborat cu articolul 218 alineatul (6) litera (a),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere aprobarea Parlamentului European (1),

întrucât:

| (1) | Convenția privind protejarea Mării Mediterane împotriva poluării, redenumită ulterior Convenția privind protejarea mediului marin și a zonei de coastă a Mediteranei (denumită în continuare „Convenția de la Barcelona”) a fost încheiată în numele Comunității Europene prin Decizia 77/585/CEE a Consiliului (2), iar prin Decizia 1999/802/CE a Consiliului (3) au fost acceptate modificări la Convenția de la Barcelona. |
| --- | --- |

(1)

Convenția privind protejarea Mării Mediterane împotriva poluării, redenumită ulterior Convenția privind protejarea mediului marin și a zonei de coastă a Mediteranei (denumită în continuare „Convenția de la Barcelona”) a fost încheiată în numele Comunității Europene prin Decizia 77/585/CEE a Consiliului (2), iar prin Decizia 1999/802/CE a Consiliului (3) au fost acceptate modificări la Convenția de la Barcelona.

| (2) | În temeiul articolului 7 din Convenția de la Barcelona, părțile contractante urmează să ia toate măsurile adecvate pentru a preveni, a reduce, a combate și, pe cât posibil, a elimina poluarea zonei Mării Mediterane, care rezultă din explorarea și exploatarea platformei continentale, a fundului mării și a subsolului marin. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul articolului 7 din Convenția de la Barcelona, părțile contractante urmează să ia toate măsurile adecvate pentru a preveni, a reduce, a combate și, pe cât posibil, a elimina poluarea zonei Mării Mediterane, care rezultă din explorarea și exploatarea platformei continentale, a fundului mării și a subsolului marin.

| (3) | Unul dintre protocoalele la Convenția de la Barcelona se referă la protecția Mării Mediterane împotriva poluării rezultate în urma explorării și exploatării platformei continentale, a fundului mării și a subsolului marin (denumit în continuare „Protocolul privind activitățile în larg” – Offshore Protocol). Acesta a intrat în vigoare la 24 martie 2011. Până în prezent, Albania, Cipru, Libia, Maroc, Siria și Tunisia l-au ratificat. Alături de Cipru, alte state membre care sunt părți contractante la Convenția de la Barcelona și-au anunțat recent intenția de a ratifica la rândul lor protocolul. |
| --- | --- |

(3)

Unul dintre protocoalele la Convenția de la Barcelona se referă la protecția Mării Mediterane împotriva poluării rezultate în urma explorării și exploatării platformei continentale, a fundului mării și a subsolului marin (denumit în continuare „Protocolul privind activitățile în larg” – Offshore Protocol). Acesta a intrat în vigoare la 24 martie 2011. Până în prezent, Albania, Cipru, Libia, Maroc, Siria și Tunisia l-au ratificat. Alături de Cipru, alte state membre care sunt părți contractante la Convenția de la Barcelona și-au anunțat recent intenția de a ratifica la rândul lor protocolul.

| (4) | Se estimează că există peste 200 de platforme maritime active în Mediterana și se are în vedere construirea mai multor instalații suplimentare. Se preconizează că activitățile de explorare și exploatare a hidrocarburilor vor crește după descoperirea unor rezerve mari de combustibili fosili în Mediterana. Din cauza faptului că Marea Mediterană este o mare semi-închisă cu o hidrodinamică specială, un accident de tipul celui produs în Golful Mexic în 2010 ar putea avea consecințe transfrontaliere negative imediate asupra economiei mediteraneene și asupra ecosistemelor marine și costiere fragile. Este probabil ca, pe termen mediu, alte resurse minerale aflate la adâncime, pe fundul mării și în subsol să fie supuse activităților de explorare și de exploatare. |
| --- | --- |

(4)

Se estimează că există peste 200 de platforme maritime active în Mediterana și se are în vedere construirea mai multor instalații suplimentare. Se preconizează că activitățile de explorare și exploatare a hidrocarburilor vor crește după descoperirea unor rezerve mari de combustibili fosili în Mediterana. Din cauza faptului că Marea Mediterană este o mare semi-închisă cu o hidrodinamică specială, un accident de tipul celui produs în Golful Mexic în 2010 ar putea avea consecințe transfrontaliere negative imediate asupra economiei mediteraneene și asupra ecosistemelor marine și costiere fragile. Este probabil ca, pe termen mediu, alte resurse minerale aflate la adâncime, pe fundul mării și în subsol să fie supuse activităților de explorare și de exploatare.

| (5) | Incapacitatea de a gestiona în mod eficient riscurile provenind din astfel de activități ar putea compromite grav eforturile depuse de toate statele membre care au obligația de a lua măsurile necesare pentru a aduce și menține la standarde optime mediul înconjurător în Mediterana, în conformitate cu Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru Strategia pentru mediul marin) (4). În plus, adoptarea măsurilor necesare ar contribui la îndeplinirea angajamentelor și respectarea obligațiilor pe care Grecia, Spania, Franța, Italia, Cipru, Malta, Slovenia și Uniunea însăși și le-au asumat în calitate de părți contractante la Convenția de la Barcelona. |
| --- | --- |

(5)

Incapacitatea de a gestiona în mod eficient riscurile provenind din astfel de activități ar putea compromite grav eforturile depuse de toate statele membre care au obligația de a lua măsurile necesare pentru a aduce și menține la standarde optime mediul înconjurător în Mediterana, în conformitate cu Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru Strategia pentru mediul marin) (4). În plus, adoptarea măsurilor necesare ar contribui la îndeplinirea angajamentelor și respectarea obligațiilor pe care Grecia, Spania, Franța, Italia, Cipru, Malta, Slovenia și Uniunea însăși și le-au asumat în calitate de părți contractante la Convenția de la Barcelona.

| (6) | Protocolul privind activitățile în larg acoperă o gamă largă de dispoziții, care vor trebui implementate la diferite niveluri administrative. Deși se cuvine ca Uniunea să acționeze în sprijinul siguranței activităților de explorare și exploatare în larg ținând seama, între altele, de probabilitatea ridicată ca problemele de mediu asociate unor astfel de activități să aibă efecte transfrontaliere, statele membre și autoritățile lor competente corespunzătoare ar trebui să fie responsabile pentru anumite măsuri detaliate stabilite în cadrul Protocolului privind activitățile în larg. |
| --- | --- |

(6)

Protocolul privind activitățile în larg acoperă o gamă largă de dispoziții, care vor trebui implementate la diferite niveluri administrative. Deși se cuvine ca Uniunea să acționeze în sprijinul siguranței activităților de explorare și exploatare în larg ținând seama, între altele, de probabilitatea ridicată ca problemele de mediu asociate unor astfel de activități să aibă efecte transfrontaliere, statele membre și autoritățile lor competente corespunzătoare ar trebui să fie responsabile pentru anumite măsuri detaliate stabilite în cadrul Protocolului privind activitățile în larg.

| (7) | Comunicarea Comisiei intitulată „Confruntarea cu provocarea reprezentată de siguranța activităților petroliere și gaziere offshore”, adoptată la 12 octombrie 2010, constată necesitatea cooperării internaționale în vederea promovării siguranței activităților în larg și a capacităților de intervenție la nivel mondial, iar una dintre acțiunile conexe este explorarea potențialului convențiilor regionale. Această comunicare recomandă relansarea, în strânsă colaborare cu statele membre în cauză, a procesului care urmărește intrarea în vigoare a Protocolului privind activitățile în larg. |
| --- | --- |

(7)

Comunicarea Comisiei intitulată „Confruntarea cu provocarea reprezentată de siguranța activităților petroliere și gaziere offshore”, adoptată la 12 octombrie 2010, constată necesitatea cooperării internaționale în vederea promovării siguranței activităților în larg și a capacităților de intervenție la nivel mondial, iar una dintre acțiunile conexe este explorarea potențialului convențiilor regionale. Această comunicare recomandă relansarea, în strânsă colaborare cu statele membre în cauză, a procesului care urmărește intrarea în vigoare a Protocolului privind activitățile în larg.

| (8) | Consiliul, în concluziile sale referitoare la siguranța activităților petroliere și gaziere offshore, a afirmat că Uniunea și statele membre ar trebui să continue să joace un rol important în privința efortului de atingere a celor mai înalte standarde de siguranță în cadrul forurilor și inițiativelor internaționale și al cooperării regionale, de exemplu în Mediterana. Consiliul a invitat de asemenea Comisia și statele membre să utilizeze cât mai eficient convențiile internaționale existente. |
| --- | --- |

(8)

Consiliul, în concluziile sale referitoare la siguranța activităților petroliere și gaziere offshore, a afirmat că Uniunea și statele membre ar trebui să continue să joace un rol important în privința efortului de atingere a celor mai înalte standarde de siguranță în cadrul forurilor și inițiativelor internaționale și al cooperării regionale, de exemplu în Mediterana. Consiliul a invitat de asemenea Comisia și statele membre să utilizeze cât mai eficient convențiile internaționale existente.

| (9) | Parlamentul European, în rezoluția sa din 13 septembrie 2011, a subliniat importanța punerii pe deplin în aplicare a Protocolului privind activitățile în larg, încă neratificat, care vizează protecția împotriva poluării rezultate din activitățile de explorare și exploatare. |
| --- | --- |

(9)

Parlamentul European, în rezoluția sa din 13 septembrie 2011, a subliniat importanța punerii pe deplin în aplicare a Protocolului privind activitățile în larg, încă neratificat, care vizează protecția împotriva poluării rezultate din activitățile de explorare și exploatare.

| (10) | Unul dintre obiectivele politicii Uniunii în materie de mediu este promovarea la nivel internațional a măsurilor destinate să soluționeze problemele de mediu regionale. În privința Protocolului privind activitățile în larg, este deosebit de important să se aibă în vedere probabilitatea ridicată, în caz de accident, într-o mare semiînchisă cum este Marea Mediterană, a unor efecte transfrontaliere asupra mediului înconjurător. Prin urmare, este necesar ca Uniunea să ia toate măsurile necesare pentru susținerea siguranței activităților de explorare și exploatare în larg și pentru protecția mediului marin în Marea Mediterană. |
| --- | --- |

(10)

Unul dintre obiectivele politicii Uniunii în materie de mediu este promovarea la nivel internațional a măsurilor destinate să soluționeze problemele de mediu regionale. În privința Protocolului privind activitățile în larg, este deosebit de important să se aibă în vedere probabilitatea ridicată, în caz de accident, într-o mare semiînchisă cum este Marea Mediterană, a unor efecte transfrontaliere asupra mediului înconjurător. Prin urmare, este necesar ca Uniunea să ia toate măsurile necesare pentru susținerea siguranței activităților de explorare și exploatare în larg și pentru protecția mediului marin în Marea Mediterană.

| (11) | Comisia propune, de asemenea, un Regulament privind siguranța activităților de explorare, exploatare și producție în larg (denumit în continuare „regulamentul propus”). |
| --- | --- |

(11)

Comisia propune, de asemenea, un Regulament privind siguranța activităților de explorare, exploatare și producție în larg (denumit în continuare „regulamentul propus”).

| (12) | Protocolul privind activitățile în larg se referă la un domeniu care este în mare măsură reglementat de dreptul Uniunii. Acesta include, de exemplu, elemente cum ar fi protecția mediului marin, evaluarea impactului asupra mediului și răspunderea pentru mediul înconjurător. Sub rezerva deciziei finale a legiuitorilor cu privire la regulamentul propus, Protocolul privind activitățile în larg este, de asemenea, în concordanță cu obiectivele acestuia, inclusiv cu cele privind autorizațiile, evaluarea impactului asupra mediului, precum și capacitatea tehnică și financiară a operatorilor. |
| --- | --- |

(12)

Protocolul privind activitățile în larg se referă la un domeniu care este în mare măsură reglementat de dreptul Uniunii. Acesta include, de exemplu, elemente cum ar fi protecția mediului marin, evaluarea impactului asupra mediului și răspunderea pentru mediul înconjurător. Sub rezerva deciziei finale a legiuitorilor cu privire la regulamentul propus, Protocolul privind activitățile în larg este, de asemenea, în concordanță cu obiectivele acestuia, inclusiv cu cele privind autorizațiile, evaluarea impactului asupra mediului, precum și capacitatea tehnică și financiară a operatorilor.

| (13) | Este esențial să se asigure o cooperare strânsă între statele membre și instituțiile Uniunii, atât în procesul de negociere și încheiere a acordurilor, cât și în îndeplinirea angajamentelor asumate. Obligativitatea cooperării derivă din cerința existenței unei reprezentări internaționale unite a Uniunii. Prin urmare, statele membre care sunt părți contractante la Convenția de la Barcelona și care nu au făcut încă acest lucru ar trebui să ia măsurile necesare pentru a finaliza procedurile de ratificare sau de aderare la Protocolul privind activitățile în larg. |
| --- | --- |

(13)

Este esențial să se asigure o cooperare strânsă între statele membre și instituțiile Uniunii, atât în procesul de negociere și încheiere a acordurilor, cât și în îndeplinirea angajamentelor asumate. Obligativitatea cooperării derivă din cerința existenței unei reprezentări internaționale unite a Uniunii. Prin urmare, statele membre care sunt părți contractante la Convenția de la Barcelona și care nu au făcut încă acest lucru ar trebui să ia măsurile necesare pentru a finaliza procedurile de ratificare sau de aderare la Protocolul privind activitățile în larg.

| (14) | Prin urmare, Uniunea ar trebui să adere la Protocolul privind activitățile în larg, |
| --- | --- |

(14)

Prin urmare, Uniunea ar trebui să adere la Protocolul privind activitățile în larg,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Se aprobă, în numele Uniunii, aderarea Uniunii Europene la Protocolul privind protecția Mării Mediterane împotriva poluării rezultate în urma explorării și exploatării platformei continentale, a fundului mării și a subsolului marin.

Textul Protocolului privind activitățile în larg se atașează la prezenta decizie.

Articolul 2

Președintele Consiliului este autorizat să desemneze persoana împuternicită (persoanele împuternicite) să depună, în numele Uniunii, instrumentul de aprobare la Guvernul Spaniei, care îndeplinește funcția de depozitar, în conformitate cu articolul 32 alineatul (2) din Protocolul privind activitățile în larg, pentru a exprima consimțământul Uniunii de a își asuma obligații în temeiul Protocolului privind activitățile în larg (5).

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 17 decembrie 2012.

Pentru Consiliu

Președintele

S. ALETRARIS

---

(1)  Aprobarea din 20 noiembrie 2012 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial).

1

(2)  JO L 240, 19.9.1977, p. 1.

2

(3)  JO L 322, 14.12.1999, p. 32.

3

(4)  JO L 164, 25.6.2008, p. 19.

4

(5)  Data intrării în vigoare a Protocolului privind activitățile în larg pentru Uniune va fi publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene de către Secretariatul General al Consiliului.

5

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

---

TRADUCERE

PROTOCOLUL

privind protecția Mării Mediterane împotriva poluării rezultate în urma explorării și exploatării platformei continentale, a fundului mării și a subsolului marin

PREAMBUL

PĂRȚILE CONTRACTANTE LA PREZENTUL PROTOCOL,

FIIND PĂRȚI la Convenția privind protecția Mării Mediterane împotriva poluării, adoptată la Barcelona la 16 februarie 1976,

AVÂND ÎN VEDERE articolul 7 din convenția menționată anterior,

AVÂND ÎN VEDERE creșterea activităților privind explorarea și exploatarea fundului Mării Mediterane și a subsolului său,

RECUNOSCÂND faptul că poluarea care poate rezulta în urma acestor activități reprezintă un pericol grav pentru mediu și pentru ființele umane,

DORIND să protejeze și să conserve regiunea Mării Mediterane împotriva poluării care rezultă din activitățile de explorare și exploatare,

LUÂND ÎN CONSIDERARE protocoalele legate de Convenția privind protecția Mării Mediterane împotriva poluării, în special Protocolul privind cooperarea în vederea combaterii poluării Mării Mediterane cu hidrocarburi și alte substanțe nocive în cazuri de urgență, adoptat la Barcelona la 16 februarie 1976, și Protocolul privind ariile de protecție specială ale Mării Mediterane, adoptat la Geneva la 3 aprilie 1982,

ȚINÂND SEAMA de dispozițiile relevante ale Convenției Organizației Națiunilor Unite asupra dreptului mării, adoptată la Montego Bay la 10 decembrie 1982 și semnată de numeroase părți contractante,

RECUNOSCÂND diferența dintre nivelurile de dezvoltare ale statelor costiere și ținând seama de imperativele economice și sociale din țările în curs de dezvoltare,

CONVIN DUPĂ CUM URMEAZĂ:

SECȚIUNEA I

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 1

Definiții

În sensul prezentului protocol:

| (a) | „convenție” înseamnă Convenția privind protecția Mării Mediterane împotriva poluării, adoptată la Barcelona la 16 februarie 1976; |
| --- | --- |

(a)

„convenție” înseamnă Convenția privind protecția Mării Mediterane împotriva poluării, adoptată la Barcelona la 16 februarie 1976;

| (b) | „organizație” înseamnă organismul menționat la articolul 17 din convenție; |
| --- | --- |

(b)

„organizație” înseamnă organismul menționat la articolul 17 din convenție;

| (c) | „resurse” înseamnă toate resursele minerale, indiferent dacă sunt lichide, solide sau gazoase; |
| --- | --- |

(c)

„resurse” înseamnă toate resursele minerale, indiferent dacă sunt lichide, solide sau gazoase;

| (d) | „activitățile de explorare și/sau exploatare a resurselor în zona protocolului” (denumite în continuare „activități”) înseamnă:






  (i) | activități de cercetare științifică privind resursele fundului mării și ale subsolului marin; |
| --- | --- | --- |

(d)

„activitățile de explorare și/sau exploatare a resurselor în zona protocolului” (denumite în continuare „activități”) înseamnă:

(i)

activități de cercetare științifică privind resursele fundului mării și ale subsolului marin;

| (ii) | activități de explorare:






  — | activități seismologice; studii asupra fundului mării și a subsolului marin; prelevarea de eșantioane; |
| --- | --- | --- |

(ii)

activități de explorare:

—

activități seismologice; studii asupra fundului mării și a subsolului marin; prelevarea de eșantioane;

| — | foraje de explorare; |
| --- | --- |

—

foraje de explorare;

| (iii) | activități de exploatare:






  — | construirea unei instalații în scopul recuperării resurselor și activitățile aferente; |
| --- | --- | --- |

(iii)

activități de exploatare:

—

construirea unei instalații în scopul recuperării resurselor și activitățile aferente;

| — | foraj de dezvoltare; |
| --- | --- |

—

foraj de dezvoltare;

| — | recuperare, tratare și depozitare; |
| --- | --- |

—

recuperare, tratare și depozitare;

| — | transport spre țărm prin conducte și încărcarea navelor; |
| --- | --- |

—

transport spre țărm prin conducte și încărcarea navelor;

| — | întreținere, reparații și alte operațiuni auxiliare; |
| --- | --- |

—

întreținere, reparații și alte operațiuni auxiliare;

| (e) | „poluare” este definit ca la articolul 2 litera (a) din convenție; |
| --- | --- |

(e)

„poluare” este definit ca la articolul 2 litera (a) din convenție;

| (f) | „instalație” înseamnă orice structură fixă sau plutitoare și orice parte integrantă a acesteia care este implicată în activități, inclusiv, în special:






  (i) | unități fixe sau mobile de foraj în larg; |
| --- | --- | --- |

(f)

„instalație” înseamnă orice structură fixă sau plutitoare și orice parte integrantă a acesteia care este implicată în activități, inclusiv, în special:

(i)

unități fixe sau mobile de foraj în larg;

| (ii) | unități de producție fixe sau plutitoare, inclusiv unități poziționate dinamic; |
| --- | --- |

(ii)

unități de producție fixe sau plutitoare, inclusiv unități poziționate dinamic;

| (iii) | instalații de depozitare în larg, inclusiv nave folosite în acest scop; |
| --- | --- |

(iii)

instalații de depozitare în larg, inclusiv nave folosite în acest scop;

| (iv) | terminale de încărcare în larg și sisteme de transport pentru produsele extrase, precum conductele submarine; |
| --- | --- |

(iv)

terminale de încărcare în larg și sisteme de transport pentru produsele extrase, precum conductele submarine;

| (v) | aparatele atașate la acestea și echipamentele pentru reîncărcarea, prelucrarea, depozitarea și eliminarea substanțelor scoase de pe fundul mării sau din subsolul marin; |
| --- | --- |

(v)

aparatele atașate la acestea și echipamentele pentru reîncărcarea, prelucrarea, depozitarea și eliminarea substanțelor scoase de pe fundul mării sau din subsolul marin;

| (g) | „operator” înseamnă:






  (i) | orice persoană fizică sau juridică autorizată de partea care are jurisdicție asupra zonei unde se desfășoară activitățile (denumită în continuare „parte contractantă”), în conformitate cu prezentul protocol, să desfășoare activități și/sau care desfășoară astfel de activități; sau |
| --- | --- | --- |

(g)

„operator” înseamnă:

(i)

orice persoană fizică sau juridică autorizată de partea care are jurisdicție asupra zonei unde se desfășoară activitățile (denumită în continuare „parte contractantă”), în conformitate cu prezentul protocol, să desfășoare activități și/sau care desfășoară astfel de activități; sau

| (ii) | orice persoană care nu deține o autorizație în sensul prezentului protocol, dar care deține de facto controlul unor astfel de activități; |
| --- | --- |

(ii)

orice persoană care nu deține o autorizație în sensul prezentului protocol, dar care deține de facto controlul unor astfel de activități;

| (h) | „zonă de siguranță” înseamnă o zonă stabilită în jurul instalațiilor în conformitate cu dispozițiile dreptului internațional general și cu cerințele tehnice, cu marcaje corespunzătoare pentru a asigura atât siguranța navigației, cât și a instalațiilor; |
| --- | --- |

(h)

„zonă de siguranță” înseamnă o zonă stabilită în jurul instalațiilor în conformitate cu dispozițiile dreptului internațional general și cu cerințele tehnice, cu marcaje corespunzătoare pentru a asigura atât siguranța navigației, cât și a instalațiilor;

| (i) | „deșeuri” înseamnă substanțe și materiale de orice tip, formă sau descriere care rezultă din activitățile reglementate de prezentul protocol și care sunt eliminate, sunt destinate să fie eliminate sau trebuie să fie eliminate; |
| --- | --- |

(i)

„deșeuri” înseamnă substanțe și materiale de orice tip, formă sau descriere care rezultă din activitățile reglementate de prezentul protocol și care sunt eliminate, sunt destinate să fie eliminate sau trebuie să fie eliminate;

| (j) | „substanțe și materiale dăunătoare sau nocive” înseamnă substanțe și materiale de orice tip, formă sau descriere care ar putea constitui un factor de poluare în cazul introducerii în zona protocolului; |
| --- | --- |

(j)

„substanțe și materiale dăunătoare sau nocive” înseamnă substanțe și materiale de orice tip, formă sau descriere care ar putea constitui un factor de poluare în cazul introducerii în zona protocolului;

| (k) | „Plan de utilizare a substanțelor chimice” înseamnă un plan întocmit de operatorul oricărei instalații marine, care arată:






  (i) | produsele chimice pe care operatorul intenționează să le folosească în cadrul operațiunilor; |
| --- | --- | --- |

(k)

„Plan de utilizare a substanțelor chimice” înseamnă un plan întocmit de operatorul oricărei instalații marine, care arată:

(i)

produsele chimice pe care operatorul intenționează să le folosească în cadrul operațiunilor;

| (ii) | scopul sau scopurile pentru care operatorul intenționează să utilizeze produsele chimice; |
| --- | --- |

(ii)

scopul sau scopurile pentru care operatorul intenționează să utilizeze produsele chimice;

| (iii) | concentrațiile maxime ale produselor chimice pe care operatorul intenționează să le utilizeze în oricare alte substanțe și cantitățile maxime care se intenționează să fie utilizate în orice perioadă determinată; |
| --- | --- |

(iii)

concentrațiile maxime ale produselor chimice pe care operatorul intenționează să le utilizeze în oricare alte substanțe și cantitățile maxime care se intenționează să fie utilizate în orice perioadă determinată;

| (iv) | zona în care produsul chimic se poate răspândi în mediul marin; |
| --- | --- |

(iv)

zona în care produsul chimic se poate răspândi în mediul marin;

| (l) | „petrol” înseamnă petrol sub orice formă, inclusiv țiței, păcură, nămoluri petroliere, reziduuri petroliere și produse rafinate și, fără a limita generalitatea celor de mai sus, include substanțele enumerate în apendicele la prezentul protocol; |
| --- | --- |

(l)

„petrol” înseamnă petrol sub orice formă, inclusiv țiței, păcură, nămoluri petroliere, reziduuri petroliere și produse rafinate și, fără a limita generalitatea celor de mai sus, include substanțele enumerate în apendicele la prezentul protocol;

| (m) | „amestec petrolier” înseamnă un amestec care conține petrol în orice cantitate; |
| --- | --- |

(m)

„amestec petrolier” înseamnă un amestec care conține petrol în orice cantitate;

| (n) | „ape uzate” înseamnă:






  (i) | ape de scurgere și alte deșeuri provenite de la orice tip de toaletă, pisoar și guri de drenaj de la WC-uri; |
| --- | --- | --- |

(n)

„ape uzate” înseamnă:

(i)

ape de scurgere și alte deșeuri provenite de la orice tip de toaletă, pisoar și guri de drenaj de la WC-uri;

| (ii) | ape de scurgere din incintele cu destinație medicală (dispensare, infirmerii etc.) provenind de la lavabouri, căzi și guri de drenaj din astfel de incinte; |
| --- | --- |

(ii)

ape de scurgere din incintele cu destinație medicală (dispensare, infirmerii etc.) provenind de la lavabouri, căzi și guri de drenaj din astfel de incinte;

| (iii) | alte ape uzate, atunci când sunt amestecate cu apele de scurgere definite mai sus; |
| --- | --- |

(iii)

alte ape uzate, atunci când sunt amestecate cu apele de scurgere definite mai sus;

| (o) | „gunoi” înseamnă orice tip de alimente, deșeuri menajere și operaționale generate în cursul funcționării normale a instalației, care pot fi eliminate în mod continuu sau periodic, cu excepția substanțelor care sunt definite sau enumerate în altă parte din prezentul protocol; |
| --- | --- |

(o)

„gunoi” înseamnă orice tip de alimente, deșeuri menajere și operaționale generate în cursul funcționării normale a instalației, care pot fi eliminate în mod continuu sau periodic, cu excepția substanțelor care sunt definite sau enumerate în altă parte din prezentul protocol;

| (p) | „limita apelor dulci” înseamnă locul situat pe un curs de apă unde, la reflux și în perioada unui debit slab de apă dulce, gradul de salinitate crește considerabil, ca urmare a prezenței apei de mare. |
| --- | --- |

(p)

„limita apelor dulci” înseamnă locul situat pe un curs de apă unde, la reflux și în perioada unui debit slab de apă dulce, gradul de salinitate crește considerabil, ca urmare a prezenței apei de mare.

Articolul 2

Acoperire geografică

(1)   Zona în care se aplică prezentul protocol (denumită în prezentul protocol „zona protocolului”) cuprinde:

| (a) | zona Mării Mediterane delimitată la articolul 1 din convenție, inclusiv platforma continentală, fundul mării și subsolul marin; |
| --- | --- |

(a)

zona Mării Mediterane delimitată la articolul 1 din convenție, inclusiv platforma continentală, fundul mării și subsolul marin;

| (b) | apele, inclusiv fundul mării și subsolul marin, care sunt situate în partea dinspre țărm a liniilor de bază de la care se măsoară lărgimea apelor teritoriale și care se întind, în cazul cursurilor de apă, până la limita apelor dulci. |
| --- | --- |

(b)

apele, inclusiv fundul mării și subsolul marin, care sunt situate în partea dinspre țărm a liniilor de bază de la care se măsoară lărgimea apelor teritoriale și care se întind, în cazul cursurilor de apă, până la limita apelor dulci.

(2)   Oricare dintre părțile contractante la prezentul protocol (denumite în prezentul protocol „părțile”) poate, de asemenea, să includă în zona protocolului zone umede sau zone costiere de pe teritoriul lor.

(3)   Nicio dispoziție din prezentul protocol și niciun act adoptat în temeiul prezentului protocol nu aduc atingere drepturilor niciunui stat în ceea ce privește delimitarea platformei continentale.

Articolul 3

Angajamente generale

(1)   Părțile adoptă, fie individual, fie prin cooperare bilaterală sau multilaterală, toate măsurile adecvate pentru a preveni, a reduce, a combate și a ține sub control în zona protocolului poluarea care decurge din activități, între altele prin asigurarea faptului că în acest scop sunt utilizate cele mai bune tehnici disponibile, eficace din punctul de vedere al protecției mediului și adecvate din punct de vedere economic.

(2)   Părțile se asigură că se iau toate măsurile necesare pentru ca activitățile să nu genereze poluare.

SECȚIUNEA II

SISTEMUL DE AUTORIZARE

Articolul 4

Principii generale

(1)   Toate activitățile din zona protocolului, inclusiv construirea instalațiilor pe amplasament, sunt condiționate de acordarea în prealabil de către autoritatea competentă a autorizării scrise pentru explorare sau exploatare. Înainte de a acorda autorizația, această autoritate trebuie să se asigure că instalația a fost construită în conformitate cu standardele și practicile internaționale și că operatorul are competența tehnică și capacitatea financiară de a realiza activitățile. O astfel de autorizație se acordă în conformitate cu procedura adecvată, definită de autoritatea competentă.

(2)   Se refuză acordarea autorizației dacă există indicii că activitățile propuse sunt susceptibile de a avea asupra mediului efecte adverse semnificative care nu ar putea fi evitate prin îndeplinirea condițiilor stabilite în autorizație și menționate la articolul 6 alineatul (3) din prezentul protocol.

(3)   Atunci când se analizează aprobarea amplasării unei instalații, partea contractantă se asigură că amplasarea respectivă nu va avea efecte negative asupra instalațiilor existente, în special asupra conductelor și a cablurilor.

Articolul 5

Cerințe pentru acordarea autorizațiilor

(1)   Partea contractantă stipulează că orice cerere de autorizație sau de reînnoire a unei autorizații este condiționată de prezentarea proiectului la autoritatea competentă de către operatorul care introduce cererea și că orice astfel de cerere trebuie să includă, în special, următoarele:

| (a) | un studiu privind efectele activităților propuse asupra mediului; în funcție de natura, sfera, durata și metodele tehnice utilizate în cadrul activităților și de caracteristicile zonei, autoritatea competentă poate solicita întocmirea unei evaluări a impactului asupra mediului, în conformitate cu anexa IV la prezentul protocol; |
| --- | --- |

(a)

un studiu privind efectele activităților propuse asupra mediului; în funcție de natura, sfera, durata și metodele tehnice utilizate în cadrul activităților și de caracteristicile zonei, autoritatea competentă poate solicita întocmirea unei evaluări a impactului asupra mediului, în conformitate cu anexa IV la prezentul protocol;

| (b) | definirea precisă a zonelor geografice unde se intenționează desfășurarea activității, inclusiv zonele de siguranță; |
| --- | --- |

(b)

definirea precisă a zonelor geografice unde se intenționează desfășurarea activității, inclusiv zonele de siguranță;

| (c) | detalii privind calificările profesionale și tehnice ale operatorului care introduce cererea și a personalului instalației, precum și privind alcătuirea echipei; |
| --- | --- |

(c)

detalii privind calificările profesionale și tehnice ale operatorului care introduce cererea și a personalului instalației, precum și privind alcătuirea echipei;

| (d) | măsurile de siguranță conform prevederilor articolului 15; |
| --- | --- |

(d)

măsurile de siguranță conform prevederilor articolului 15;

| (e) | planul de urgență al operatorului, conform prevederilor articolului 16; |
| --- | --- |

(e)

planul de urgență al operatorului, conform prevederilor articolului 16;

| (f) | procedurile de monitorizare conform prevederilor articolului 19; |
| --- | --- |

(f)

procedurile de monitorizare conform prevederilor articolului 19;

| (g) | planurile de înlăturare a instalațiilor, conform prevederilor articolului 20; |
| --- | --- |

(g)

planurile de înlăturare a instalațiilor, conform prevederilor articolului 20;

| (h) | precauții pentru ariile de protecție specială, conform prevederilor articolului 21; |
| --- | --- |

(h)

precauții pentru ariile de protecție specială, conform prevederilor articolului 21;

| (i) | asigurarea sau alt tip de garanție financiară pentru acoperirea răspunderii, conform prevederilor articolului 27 alineatul (2) litera (b). |
| --- | --- |

(i)

asigurarea sau alt tip de garanție financiară pentru acoperirea răspunderii, conform prevederilor articolului 27 alineatul (2) litera (b).

(2)   Pentru activitățile de explorare și de cercetare științifică, autoritatea competentă poate decide să limiteze sfera cerințelor stabilite la alineatul (1) al prezentului articol în funcție de natura, sfera, durata și metodele tehnice utilizate în cadrul activităților, precum și de caracteristicile zonei.

Articolul 6

Acordarea autorizațiilor

(1)   Autorizațiile menționate la articolul 4 se acordă numai după examinarea de către autoritatea competentă a cerințelor enumerate la articolul 5 și în anexa IV.

(2)   Fiecare autorizație trebuie să precizeze activitățile și perioada de valabilitate a autorizației, să stabilească limitele geografice ale zonei care face obiectul autorizării și să specifice cerințele tehnice și instalațiile autorizate. Zonele de siguranță necesare se stabilesc într-o etapă ulterioară adecvată.

(3)   Autorizația poate impune condiții referitoare la măsurile, tehnicile sau metodele ce au ca scop reducerea la minimum a riscurilor și a daunelor cauzate de poluarea rezultată în urma activităților.

(4)   Părțile notifică organizației, cât mai curând posibil, autorizațiile acordate sau reînnoite. Organizația ține un registru al tuturor instalațiilor autorizate din zona protocolului.

Articolul 7

Sancțiuni

Fiecare parte prevede sancțiuni aplicabile în cazul încălcării obligațiilor care decurg din prezentul protocol sau în cazul nerespectării legislației sau reglementărilor naționale de punere în aplicare a prezentului protocol sau în cazul neîndeplinirii condițiilor specifice pentru autorizare.

SECȚIUNEA III

DEȘEURI ȘI SUBSTANȚE ȘI MATERIALE DĂUNĂTOARE SAU NOCIVE

Articolul 8

Obligație generală

Fără a aduce atingere altor standarde sau obligații menționate în prezenta secțiune, părțile impun operatorilor obligația generală de a utiliza cele mai bune tehnici disponibile eficiente din punctul de vedere al mediului și adecvate din punct de vedere economic și să respecte standardele acceptate la nivel internațional în ceea ce privește deșeurile, precum și utilizarea, stocarea și eliberarea substanțelor și materialelor dăunătoare sau nocive, în vederea reducerii la minimum a riscurilor de poluare.

Articolul 9

Substanțe și materiale dăunătoare sau nocive

(1)   Utilizarea și depozitarea produselor chimice pentru activități trebuie aprobată de autoritatea competentă, pe baza planului de utilizare a produselor chimice.

(2)   Partea contractantă poate reglementa, limita sau interzice utilizarea produselor chimice pentru activități, în conformitate cu orientările care urmează a fi adoptate de părțile contractante.

(3)   În scopul protejării mediului înconjurător, părțile se asigură că fiecare substanță și fiecare material utilizat pentru activități sunt însoțite de o descriere a compușilor pusă la dispoziție de entitatea care produce substanța sau materialul respectiv.

(4)   Este interzisă aruncarea în zona protocolului a substanțelor și materialelor dăunătoare sau nocive rezultate din activitățile reglementate de prezentul protocol și enumerate în anexa I la prezentul protocol.

(5)   Aruncarea în zona protocolului a substanțelor și materialelor dăunătoare sau nocive rezultate din activitățile reglementate de prezentul protocol și enumerate în anexa II la prezentul protocol necesită, în fiecare caz, acordarea în prealabil a unui permis special de către autoritatea competentă.

(6)   Aruncarea în zona protocolului a tuturor celorlalte substanțe și materiale dăunătoare sau nocive, care ar putea genera poluare, rezultate din activitățile reglementate de prezentul protocol necesită acordarea în prealabil a unui permis general de către autoritatea competentă.

(7)   Permisele menționate la alineatele (5) și (6) de mai sus se eliberează numai după analizarea atentă a tuturor factorilor stabiliți în anexa III la prezentul protocol.

Articolul 10

Petrol și amestecuri petroliere, fluide de foraj și detritus

(1)   Părțile elaborează și adoptă standarde comune privind eliminarea petrolului și a amestecurilor petroliere din instalații în zona protocolului:

| (a) | aceste standarde comune trebuie elaborate în conformitate cu dispozițiile din anexa V punctul A; |
| --- | --- |

(a)

aceste standarde comune trebuie elaborate în conformitate cu dispozițiile din anexa V punctul A;

| (b) | aceste standarde comune nu trebuie să fie mai puțin restrictive decât următoarele, în special:






  (i) | pentru scurgerile din sala mașinilor, un conținut maxim de petrol de 15 mg per litru nediluat; |
| --- | --- | --- |

(b)

aceste standarde comune nu trebuie să fie mai puțin restrictive decât următoarele, în special:

(i)

pentru scurgerile din sala mașinilor, un conținut maxim de petrol de 15 mg per litru nediluat;

| (ii) | pentru apa folosită în procesele de producție, un conținut maxim de petrol de 40 mg per litru ca medie în oricare lună calendaristică; conținutul nu trebuie să depășească niciodată 100 mg per litru; |
| --- | --- |

(ii)

pentru apa folosită în procesele de producție, un conținut maxim de petrol de 40 mg per litru ca medie în oricare lună calendaristică; conținutul nu trebuie să depășească niciodată 100 mg per litru;

| (c) | părțile stabilesc de comun acord care metodă va fi utilizată pentru analizarea conținutului de petrol. |
| --- | --- |

(c)

părțile stabilesc de comun acord care metodă va fi utilizată pentru analizarea conținutului de petrol.

(2)   Părțile elaborează și adoptă standardele comune pentru utilizarea și eliminarea fluidelor de foraj și a detritusului în zona protocolului. Aceste standarde comune trebuie elaborate în conformitate cu dispozițiile din anexa V punctul B.

(3)   Fiecare parte ia măsurile necesare pentru a pune în aplicare standardele comune adoptate în conformitate cu prezentul articol sau să aplice standardele mai stricte pe care eventual le-a adoptat.

Articolul 11

Apele uzate

(1)   Partea contractantă interzice deversarea apelor uzate care provin din instalații cu personal permanent de 10 sau mai multe persoane în zona protocolului, cu excepția cazurilor în care:

| (a) | instalația deversează apele uzate după tratarea aprobată de autoritatea competentă, la o distanță de cel puțin patru mile marine de la cel mai apropiat uscat sau instalație fixă de pescuit, partea contractantă urmând să decidă de la caz la caz; sau |
| --- | --- |

(a)

instalația deversează apele uzate după tratarea aprobată de autoritatea competentă, la o distanță de cel puțin patru mile marine de la cel mai apropiat uscat sau instalație fixă de pescuit, partea contractantă urmând să decidă de la caz la caz; sau

| (b) | apele uzate nu sunt tratate, dar deversarea se efectuează în conformitate cu normele și standardele internaționale; sau |
| --- | --- |

(b)

apele uzate nu sunt tratate, dar deversarea se efectuează în conformitate cu normele și standardele internaționale; sau

| (c) | apele uzate au fost trecute printr-o instalație de tratare a apelor uzate aprobată, certificată de autoritatea competentă. |
| --- | --- |

(c)

apele uzate au fost trecute printr-o instalație de tratare a apelor uzate aprobată, certificată de autoritatea competentă.

(2)   Partea contractantă impune dispoziții mai stricte, după caz, acolo unde consideră că este necesar, între altele din cauza regimului curenților din zona sau din apropierea oricărei zone menționate la articolul 21.

(3)   Excepțiile menționate la alineatul (1) nu se aplică dacă deversarea duce la apariția de solide plutitoare vizibile sau produce colorarea, decolorarea sau opacitatea apelor înconjurătoare.

(4)   Dacă apele uzate sunt amestecate cu deșeuri sau substanțe și materiale dăunătoare sau nocive cărora li se aplică cerințe diferite de eliminare, se aplică cerințele cele mai stricte.

Articolul 12

Gunoi

(1)   Partea contractantă interzice aruncarea în zona protocolului a următoarelor produse și materiale:

| (a) | toate materialele plastice, inclusiv (dar fără a se limita la) funii sintetice, plase de pescuit sintetice și saci de gunoi din materiale plastice; |
| --- | --- |

(a)

toate materialele plastice, inclusiv (dar fără a se limita la) funii sintetice, plase de pescuit sintetice și saci de gunoi din materiale plastice;

| (b) | toate celelalte deșeuri care nu sunt biodegradabile, inclusiv produse din hârtie, zdrențe, sticlă, metal, sticle, veselă, dunaj, căptușeală și ambalaje. |
| --- | --- |

(b)

toate celelalte deșeuri care nu sunt biodegradabile, inclusiv produse din hârtie, zdrențe, sticlă, metal, sticle, veselă, dunaj, căptușeală și ambalaje.

(2)   Aruncarea în zona protocolului a deșeurilor de produse alimentare trebuie realizată cât mai departe posibil de uscat, în conformitate cu normele și standardele internaționale.

(3)   Dacă gunoiul este amestecat cu alte deșeuri cărora li se aplică cerințe diferite de aruncare sau deversare, se aplică cerințele cele mai stricte.

Articolul 13

Instalații de preluare, instrucțiuni și sancțiuni

Părțile se asigură că:

| (a) | operatorii aruncă în mod satisfăcător toate deșeurile și substanțele și materialele dăunătoare sau nocive în instalațiile de preluare de pe uscat desemnate, cu excepția cazului în care protocolul autorizează altceva; |
| --- | --- |

(a)

operatorii aruncă în mod satisfăcător toate deșeurile și substanțele și materialele dăunătoare sau nocive în instalațiile de preluare de pe uscat desemnate, cu excepția cazului în care protocolul autorizează altceva;

| (b) | se dau instrucțiuni corespunzătoare întregului personal cu privire la mijloacele adecvate de aruncare a deșeurilor; |
| --- | --- |

(b)

se dau instrucțiuni corespunzătoare întregului personal cu privire la mijloacele adecvate de aruncare a deșeurilor;

| (c) | se impun sancțiuni pentru aruncarea ilegală a deșeurilor. |
| --- | --- |

(c)

se impun sancțiuni pentru aruncarea ilegală a deșeurilor.

Articolul 14

Excepții

(1)   Dispozițiile prezentei secțiuni nu se aplică în caz de:

| (a) | forță majoră, în special pentru aruncarea de deșeuri:






  — | pentru a salva vieți omenești; |
| --- | --- | --- |

(a)

forță majoră, în special pentru aruncarea de deșeuri:

—

pentru a salva vieți omenești;

| — | pentru a asigura siguranța instalațiilor; |
| --- | --- |

—

pentru a asigura siguranța instalațiilor;

| — | în caz de avariere a instalației sau a echipamentelor acesteia; |
| --- | --- |

—

în caz de avariere a instalației sau a echipamentelor acesteia;

cu condiția ca după descoperirea avariei sau după aruncarea deșeurilor să fi fost luate toate precauțiile rezonabile pentru reducerea efectelor negative;

| (b) | deversare în mare a unor substanțe cu conținut de petrol sau de substanțe sau materiale dăunătoare sau nocive care, sub rezerva aprobării prealabile a autorității competente, sunt utilizate pentru a combate anumite cazuri de poluare, în vederea reducerii la minimum a daunelor cauzate de poluare. |
| --- | --- |

(b)

deversare în mare a unor substanțe cu conținut de petrol sau de substanțe sau materiale dăunătoare sau nocive care, sub rezerva aprobării prealabile a autorității competente, sunt utilizate pentru a combate anumite cazuri de poluare, în vederea reducerii la minimum a daunelor cauzate de poluare.

(2)   Dispozițiile prezentei secțiuni se aplică însă în orice caz în care operatorul a acționat cu intenția de a provoca daune sau din neglijență și având cunoștință de faptul că se vor putea produce daune.

(3)   Cazurile de aruncare a deșeurilor în circumstanțele menționate la alineatul (1) al prezentului articol se raportează imediat organizației și, fie prin intermediul organizației, fie direct, către orice parte sau părți care ar putea fi afectate, împreună cu informații complete privind circumstanțele, precum și natura și cantitățile deșeurilor sau ale substanțelor sau materialelor dăunătoare sau nocive aruncate.

SECȚIUNEA IV

MĂSURI DE PROTECȚIE

Articolul 15

Măsuri de siguranță

(1)   Partea contractantă în jurisdicția căreia se preconizează sau se desfășoară activități se asigură că se iau măsuri de siguranță cu privire la proiectarea, construcția, montarea, echiparea, marcarea, exploatarea și întreținerea instalațiilor.

(2)   Partea contractantă se asigură că, în orice moment, operatorul dispune în instalații de echipamente și dispozitive adecvate, menținute în bună stare de funcționare, pentru protejarea vieții umane, prevenirea și combaterea poluării accidentale și facilitarea reacției rapide la o situație de urgență, în conformitate cu cele mai bune tehnici disponibile, eficace din punctul de vedere al protecției mediului și adecvate din punct de vedere economic, și cu dispozițiile planului de urgență al operatorului, menționat la articolul 16.

(3)   Autoritatea competentă impune ca, pentru platformele de producție, unitățile mobile de foraj în larg, instalațiile de depozitare în larg, conductele și sistemele de încărcare în larg, precum și pentru alte instalații care ar putea fi indicate de partea contractantă, să se prezinte un certificat de siguranță și adecvare pentru scopul respectiv (denumit în continuare „certificat”) eliberat de un organism recunoscut.

(4)   Părțile se asigură, prin inspecție, că activitățile sunt desfășurate de operatori în conformitate cu prezentul articol.

Articolul 16

Planuri de urgență

(1)   În cazuri de urgență, părțile contractante aplică mutatis mutandis dispozițiile Protocolului privind cooperarea în combaterea poluării Mării Mediterane cu hidrocarburi și alte substanțe nocive în cazuri de urgență.

(2)   Fiecare parte impune operatorilor care răspund de instalațiile aflate în jurisdicția sa să aibă un plan de urgență pentru combaterea poluării accidentale, coordonat cu planul de urgență al părții contractante, elaborat în conformitate cu Protocolul privind cooperarea în combaterea poluării Mării Mediterane cu hidrocarburi și alte substanțe nocive în cazuri de urgență și aprobat în conformitate cu procedurile stabilite de autoritățile competente.

(3)   Fiecare parte contractantă asigură coordonarea pentru elaborarea și aplicarea planurilor de urgență. Aceste planuri sunt elaborate în conformitate cu orientările adoptate de organizațiile internaționale competente. Ele trebuie să fie în special conforme cu dispozițiile anexei VII la prezentul protocol.

Articolul 17

Notificare

Fiecare parte impune operatorilor care răspund de instalațiile aflate în jurisdicția sa să raporteze fără întârziere autorității competente:

| (a) | orice eveniment produs la instalația lor care cauzează sau poate cauza poluare în zona protocolului; |
| --- | --- |

(a)

orice eveniment produs la instalația lor care cauzează sau poate cauza poluare în zona protocolului;

| (b) | orice eveniment observat pe mare care cauzează sau poate cauza poluare în zona protocolului. |
| --- | --- |

(b)

orice eveniment observat pe mare care cauzează sau poate cauza poluare în zona protocolului.

Articolul 18

Asistență reciprocă în cazuri de urgență

În cazuri de urgență, o parte care necesită asistență pentru a preveni, a reduce sau a combate poluarea rezultată în urma activităților poate cere ajutorul celorlalte părți, fie direct, fie prin intermediul Centrului regional mediteraneean pentru intervenția de urgență împotriva poluării marine accidentale (REMPEC), iar acestea vor face tot posibilul să asigure asistența solicitată.

În acest scop, o parte care este de asemenea parte la Protocolul privind cooperarea în combaterea poluării Mării Mediterane cu hidrocarburi și alte substanțe nocive în cazuri de urgență aplică dispozițiile pertinente din protocolul menționat.

Articolul 19

Monitorizare

(1)   Operatorul trebuie să măsoare sau să aranjeze să i se măsoare de către o entitate calificată, expertă în materie, efectele activităților asupra mediului, ținând seama de natura, sfera, durata și metodele tehnice utilizate în cadrul activităților, precum și de caracteristicile zonei, și să le raporteze periodic sau la cererea autorității competente în scopul unei evaluări de către autoritatea competentă în conformitate cu o procedură stabilită de autoritatea competentă în sistemul său de autorizare.

(2)   Autoritatea competentă stabilește, dacă este cazul, un sistem național de monitorizare, pentru a fi în măsură să monitorizeze cu regularitate instalațiile și impactul activităților asupra mediului, astfel încât să se asigure că sunt întrunite condițiile pentru acordarea autorizației.

Articolul 20

Înlăturarea instalațiilor

(1)   Autoritatea competentă impune operatorului să înlăture orice instalație abandonată sau dezafectată, pentru a asigura siguranța navigației, ținând seama de orientările și standardele adoptate de organizațiile internaționale competente. Această înlăturare trebuie să țină cont de asemenea de alte utilizări legitime ale mării, în special pescuitul, de protecția mediului marin și de drepturile și obligațiile altor părți contractante. Înainte de înlăturare, operatorul este responsabil cu luarea tuturor măsurilor necesare pentru a preveni scurgerile de la amplasamentul activităților.

(2)   Autoritatea competentă impune operatorului să înlăture conductele abandonate sau dezafectate în conformitate cu alineatul (1) al prezentului articol sau să le curețe în interior și să le abandoneze ori să le curețe în interior și să le îngroape astfel încât să nu cauzeze poluare, să nu pună în pericol navigația, să nu împiedice pescuitul, să nu amenințe mediul marin și nici să nu interfereze cu alte utilizări legitime ale mării sau cu drepturile și obligațiile altor părți contractante. Autoritatea competentă se asigură că adâncimea, poziția și dimensiunile oricărei conducte îngropate sunt făcute publice în mod corespunzător și că astfel de informații sunt indicate pe hărți și sunt notificate Organizației și altor organizații internaționale competente, precum și părților.

(3)   Dispozițiile prezentului articol se aplică de asemenea instalațiilor dezafectate sau abandonate de către orice operator a cărui autorizație a fost retrasă sau suspendată în conformitate cu articolul 7.

(4)   Autoritatea competentă poate indica eventualele modificări care trebuie făcute la nivelul activităților și la nivelul măsurilor pentru protecția mediului marin prevăzute inițial.

(5)   Autoritatea competentă poate reglementa cesiunea sau transferul activităților autorizate către alte persoane.

(6)   Atunci când operatorul nu respectă dispozițiile prezentului articol, autoritatea competentă întreprinde, pe cheltuiala operatorului, acțiunea sau acțiunile necesare pentru a remedia lipsa de acțiune a operatorului.

Articolul 21

Arii de protecție specială

Pentru protecția zonelor definite în Protocolul privind ariile de protecție specială ale Mării Mediterane și orice altă zonă stabilită de una dintre părți și pentru promovarea obiectivelor stabilite, părțile iau măsuri speciale în conformitate cu dreptul internațional, fie individual, fie prin cooperare multilaterală sau bilaterală, pentru a preveni, a reduce, a combate și a ține sub control poluarea rezultată în urma activităților în aceste zone.

În plus față de măsurile menționate în Protocolul privind ariile de protecție specială ale Mării Mediterane pentru acordarea autorizației, astfel de măsuri pot include, printre altele:

| (a) | restricții sau condiții speciale de acordare a autorizațiilor pentru aceste zone:






  (i) | elaborarea și analizarea de evaluări privind impactul asupra mediului; |
| --- | --- | --- |

(a)

restricții sau condiții speciale de acordare a autorizațiilor pentru aceste zone:

(i)

elaborarea și analizarea de evaluări privind impactul asupra mediului;

| (ii) | elaborarea de dispoziții speciale în aceste zone, referitoare la monitorizare, înlăturarea instalațiilor și interzicerea oricărei deversări; |
| --- | --- |

(ii)

elaborarea de dispoziții speciale în aceste zone, referitoare la monitorizare, înlăturarea instalațiilor și interzicerea oricărei deversări;

| (b) | un schimb de informații intensificat între operatori, autoritățile competente, părți și organizație în ceea ce privește aspectele care pot afecta aceste zone. |
| --- | --- |

(b)

un schimb de informații intensificat între operatori, autoritățile competente, părți și organizație în ceea ce privește aspectele care pot afecta aceste zone.

SECȚIUNEA V

COOPERARE

Articolul 22

Studii și programe de cercetare

În conformitate cu articolul 13 din convenție și după caz, părțile cooperează în privința promovării studiilor și a realizării de programe de cercetare științifică și tehnologică pentru elaborarea unor noi metode de:

| (a) | desfășurare a activităților într-un mod care să reducă la minimum riscul de poluare; |
| --- | --- |

(a)

desfășurare a activităților într-un mod care să reducă la minimum riscul de poluare;

| (b) | prevenire, atenuare, combatere și ținere sub control a poluării, în special în caz de urgență. |
| --- | --- |

(b)

prevenire, atenuare, combatere și ținere sub control a poluării, în special în caz de urgență.

Articolul 23

Norme, standarde și practici și proceduri recomandate la nivel internațional

(1)   Părțile cooperează, direct sau prin intermediul organizației sau al altor organizații internaționale competente, pentru:

| (a) | a stabili criterii științifice adecvate pentru formularea și elaborarea de norme, standarde și practici și proceduri recomandate la nivel internațional pentru realizarea obiectivelor prezentului protocol; |
| --- | --- |

(a)

a stabili criterii științifice adecvate pentru formularea și elaborarea de norme, standarde și practici și proceduri recomandate la nivel internațional pentru realizarea obiectivelor prezentului protocol;

| (b) | a formula și a elabora astfel de norme, standarde și practici și proceduri recomandate la nivel internațional; |
| --- | --- |

(b)

a formula și a elabora astfel de norme, standarde și practici și proceduri recomandate la nivel internațional;

| (c) | a formula și a adopta orientări în conformitate cu practicile și procedurile internaționale pentru a asigura respectarea dispozițiilor anexei VI. |
| --- | --- |

(c)

a formula și a adopta orientări în conformitate cu practicile și procedurile internaționale pentru a asigura respectarea dispozițiilor anexei VI.

(2)   Părțile depun toate eforturile, cât mai curând posibil, să își armonizeze actele cu putere de lege și actele administrative cu normele, standardele și practicile și procedurile recomandate la nivel internațional menționate la alineatul (1) al prezentului articol.

(3)   Părțile depun toate eforturile, pe cât posibil, pentru a face schimb de informații relevante pentru politicile, actele cu putere de lege și actele administrative naționale proprii, precum și pentru armonizarea menționată la alineatul (2) al prezentului articol.

Articolul 24

Asistență științifică și tehnică pentru țările în curs de dezvoltare

(1)   În mod direct sau cu sprijinul organizațiilor regionale competente sau al altor organizații internaționale competente, părțile cooperează în vederea formulării și, în măsura posibilului, a aplicării unor programe de asistență pentru țările în curs de dezvoltare, în special în domeniul științei, al dreptului, al educației și al tehnologiei, în scopul de a preveni, a reduce, a combate și a ține sub control poluarea cauzată de activitățile din zona protocolului.

(2)   Asistența tehnică include, în special, formarea de personal științific, tehnic și juridic, precum și achiziționarea, utilizarea și producerea de echipament adecvat de către țările respective, în condiții avantajoase care urmează a fi convenite de părțile în cauză.

Articolul 25

Informare reciprocă

Părțile se informează reciproc, fie direct, fie prin intermediul organizației, cu privire la măsurile luate, la rezultatele obținute și, dacă este cazul, la dificultățile întâmpinate în punerea în aplicare a prezentului protocol. Procedurile de culegere și prezentare a acestor informații se stabilesc în cadrul reuniunilor părților.

Articolul 26

Poluarea transfrontalieră

(1)   Fiecare parte ia toate măsurile necesare pentru a se asigura că activitățile din jurisdicția sa sunt realizate astfel încât să nu cauzeze poluare dincolo de limitele jurisdicției sale.

(2)   Partea în a cărei jurisdicție se preconizează sau se desfășoară activități ia în considerare orice efecte adverse asupra mediului, fără discriminări legate de faptul dacă aceste efecte ar putea surveni în limitele jurisdicției sale sau în afara acestor limite.

(3)   Dacă o parte ia cunoștință de cazuri în care mediul marin se află în pericol iminent de deteriorare sau a fost deteriorat din cauza poluării, aceasta notifică imediat celelalte părți care, în opinia sa, ar putea fi afectate de aceste daune, precum și Centrul regional mediteraneean pentru intervenția de urgență împotriva poluării marine accidentale (REMPEC), furnizându-le informații în timp util care să le permită, dacă este necesar, să ia măsuri adecvate. REMPEC distribuie imediat informațiile tuturor părților relevante.

(4)   Părțile depun toate eforturile, în conformitate cu sistemele lor juridice și, dacă este cazul, pe baza unui acord, să acorde acces și tratament egal în cadrul procedurilor administrative pentru persoanele din alte state care ar putea fi afectate de poluare sau de alte efecte adverse ce rezultă din operațiuni propuse sau existente.

(5)   În cazul în care poluarea provine de pe teritoriul unui stat care nu este parte contractantă la prezentul protocol, orice parte contractantă afectată depune toate eforturile pentru a coopera cu statul respectiv, astfel încât să facă posibilă aplicarea protocolului.

Articolul 27

Răspundere și despăgubiri

(1)   Părțile se angajează să colaboreze cât mai curând posibil pentru formularea și adoptarea de norme și proceduri corespunzătoare de determinare a răspunderii și a despăgubirilor pentru daune care rezultă din activitățile tratate în prezentul protocol, în conformitate cu articolul 16 din convenție.

(2)   Până la elaborarea acestor proceduri, fiecare parte:

| (a) | ia toate măsurile necesare pentru a se asigura că se impune operatorilor răspunderea pentru daunele cauzate de activități, aceștia trebuind să plătească despăgubiri prompte și adecvate; |
| --- | --- |

(a)

ia toate măsurile necesare pentru a se asigura că se impune operatorilor răspunderea pentru daunele cauzate de activități, aceștia trebuind să plătească despăgubiri prompte și adecvate;

| (b) | ia toate măsurile necesare pentru a se asigura că operatorii dețin și mențin o asigurare sau o altă garanție financiară de acest tip, în condițiile specificate de partea contractantă, pentru a asigura plata despăgubirilor pentru daunele cauzate de activitățile reglementate prin prezentul protocol. |
| --- | --- |

(b)

ia toate măsurile necesare pentru a se asigura că operatorii dețin și mențin o asigurare sau o altă garanție financiară de acest tip, în condițiile specificate de partea contractantă, pentru a asigura plata despăgubirilor pentru daunele cauzate de activitățile reglementate prin prezentul protocol.

SECȚIUNEA VI

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 28

Desemnarea autorităților competente

Fiecare parte contractantă desemnează una sau mai multe autorități competente pentru:

| (a) | acordarea, reînnoirea și înregistrarea autorizațiilor prevăzute în secțiunea II din prezentul protocol; |
| --- | --- |

(a)

acordarea, reînnoirea și înregistrarea autorizațiilor prevăzute în secțiunea II din prezentul protocol;

| (b) | eliberarea și înregistrarea permiselor speciale și generale menționate la articolul 9 din prezentul protocol; |
| --- | --- |

(b)

eliberarea și înregistrarea permiselor speciale și generale menționate la articolul 9 din prezentul protocol;

| (c) | eliberarea permiselor menționate în anexa V la prezentul protocol; |
| --- | --- |

(c)

eliberarea permiselor menționate în anexa V la prezentul protocol;

| (d) | aprobarea sistemului de tratare și certificarea stațiilor de tratare a apelor uzate menționate la articolul 11 alineatul (1) din prezentul protocol; |
| --- | --- |

(d)

aprobarea sistemului de tratare și certificarea stațiilor de tratare a apelor uzate menționate la articolul 11 alineatul (1) din prezentul protocol;

| (e) | acordarea aprobării prealabile pentru excepțiile privind aruncarea deșeurilor, menționate la articolul 14 alineatul (1) litera (b) din prezentul protocol; |
| --- | --- |

(e)

acordarea aprobării prealabile pentru excepțiile privind aruncarea deșeurilor, menționate la articolul 14 alineatul (1) litera (b) din prezentul protocol;

| (f) | îndeplinirea sarcinilor legate de măsurile de siguranță menționate la articolul 15 alineatele (3) și (4) din prezentul protocol; |
| --- | --- |

(f)

îndeplinirea sarcinilor legate de măsurile de siguranță menționate la articolul 15 alineatele (3) și (4) din prezentul protocol;

| (g) | îndeplinirea funcțiilor legate de planurile de urgență descrise la articolul 16 și în anexa VII la prezentul protocol; |
| --- | --- |

(g)

îndeplinirea funcțiilor legate de planurile de urgență descrise la articolul 16 și în anexa VII la prezentul protocol;

| (h) | stabilirea de proceduri de monitorizare, astfel cum se prevede la articolul 19 din prezentul protocol; |
| --- | --- |

(h)

stabilirea de proceduri de monitorizare, astfel cum se prevede la articolul 19 din prezentul protocol;

| (i) | supervizarea operațiunilor de înlăturare a instalațiilor, astfel cum se prevede la articolul 20 din prezentul protocol. |
| --- | --- |

(i)

supervizarea operațiunilor de înlăturare a instalațiilor, astfel cum se prevede la articolul 20 din prezentul protocol.

Articolul 29

Măsuri tranzitorii

Fiecare parte elaborează proceduri și regulamente privind activitățile, autorizate sau nu, inițiate înainte de intrarea în vigoare a prezentului protocol, pentru a asigura conformitatea acestora, în măsura posibilului, cu dispozițiile prezentului protocol.

Articolul 30

Reuniuni

(1)   Reuniunile ordinare ale părților au loc în același timp cu reuniunile ordinare ale părților contractante la convenție organizate în temeiul articolului 18 din convenție. De asemenea, părțile pot organiza reuniuni extraordinare în conformitate cu articolul 18 din convenție.

(2)   Scopurile reuniunilor părților la prezentul protocol sunt, între altele:

| (a) | să urmărească îndeaproape punerea în aplicare a prezentului protocol și să analizeze eficacitatea măsurilor adoptate, precum și oportunitatea adoptării de alte măsuri, în special sub formă de anexe și apendice; |
| --- | --- |

(a)

să urmărească îndeaproape punerea în aplicare a prezentului protocol și să analizeze eficacitatea măsurilor adoptate, precum și oportunitatea adoptării de alte măsuri, în special sub formă de anexe și apendice;

| (b) | să revizuiască și să modifice orice anexă sau apendice la prezentul protocol; |
| --- | --- |

(b)

să revizuiască și să modifice orice anexă sau apendice la prezentul protocol;

| (c) | să analizeze informațiile referitoare la autorizațiile acordate sau reînnoite în conformitate cu secțiunea II din prezentul protocol; |
| --- | --- |

(c)

să analizeze informațiile referitoare la autorizațiile acordate sau reînnoite în conformitate cu secțiunea II din prezentul protocol;

| (d) | să analizeze informațiile referitoare la permisele eliberate și la aprobările acordate în conformitate cu secțiunea III din prezentul protocol; |
| --- | --- |

(d)

să analizeze informațiile referitoare la permisele eliberate și la aprobările acordate în conformitate cu secțiunea III din prezentul protocol;

| (e) | să adopte orientările menționate la articolul 9 alineatul (2) și la articolul 23 alineatul (1) litera (c) din prezentul protocol; |
| --- | --- |

(e)

să adopte orientările menționate la articolul 9 alineatul (2) și la articolul 23 alineatul (1) litera (c) din prezentul protocol;

| (f) | să analizeze documentele referitoare la planurilor de urgență și la mijloacele de intervenție în caz de urgență adoptate în conformitate cu articolul 16 din prezentul protocol; |
| --- | --- |

(f)

să analizeze documentele referitoare la planurilor de urgență și la mijloacele de intervenție în caz de urgență adoptate în conformitate cu articolul 16 din prezentul protocol;

| (g) | să stabilească criterii și să formuleze norme, standarde și practici și proceduri recomandate la nivel internațional, în conformitate cu articolul 23 alineatul (1) din prezentul protocol, în orice formă ar fi convenită de către părți; |
| --- | --- |

(g)

să stabilească criterii și să formuleze norme, standarde și practici și proceduri recomandate la nivel internațional, în conformitate cu articolul 23 alineatul (1) din prezentul protocol, în orice formă ar fi convenită de către părți;

| (h) | să faciliteze punerea în aplicare a politicilor și realizarea obiectivelor menționate în secțiunea V, în special armonizarea legislației naționale și a celei a Comunității Europene în conformitate cu articolul 23 alineatul (2) din prezentul protocol; |
| --- | --- |

(h)

să faciliteze punerea în aplicare a politicilor și realizarea obiectivelor menționate în secțiunea V, în special armonizarea legislației naționale și a celei a Comunității Europene în conformitate cu articolul 23 alineatul (2) din prezentul protocol;

| (i) | să analizeze progresul înregistrat în punerea în aplicare a articolului 27 din prezentul protocol; |
| --- | --- |

(i)

să analizeze progresul înregistrat în punerea în aplicare a articolului 27 din prezentul protocol;

| (j) | să îndeplinească, după caz, oricare alte funcții necesare pentru aplicarea prezentului protocol. |
| --- | --- |

(j)

să îndeplinească, după caz, oricare alte funcții necesare pentru aplicarea prezentului protocol.

Articolul 31

Relații cu convenția

(1)   Dispozițiile convenției cu privire la orice protocol se aplică prezentului protocol.

(2)   Regulamentul de procedură și normele financiare adoptate în conformitate cu articolul 24 din convenție se aplică prezentului protocol, cu excepția cazului în care părțile la prezentul protocol convin altfel.

Articolul 32

Clauză finală

(1)   Prezentul protocol este deschis spre semnare la Madrid, de la 14 octombrie 1994 la 14 octombrie 1995, pentru orice stat parte la convenție invitat la Conferința plenipotențiarilor statelor costiere din regiunea mediteraneeană referitoare la Protocolul privind protecția Mării Mediterane împotriva poluării rezultate în urma explorării și exploatării fundului mării și a subsolului marin, organizată la Madrid la 13 și 14 octombrie 1994. De asemenea, este deschis între aceleași date spre semnare de către Comunitatea Europeană și de către orice grupare economică regională similară având cel puțin un stat membru care este stat costier din zona protocolului și care exercită competențe în domeniile reglementate de prezentul protocol, în conformitate cu articolul 30 din convenție.

(2)   Prezentul protocol este supus ratificării, acceptării sau aprobării. Instrumentele de ratificare, acceptare sau aprobare se depun la Guvernul Spaniei, care își asumă funcțiile de depozitar.

(3)   De la 15 octombrie 1995, prezentul protocol este deschis aderării pentru statele menționate la alineatul (1) de mai sus, pentru Comunitatea Europeană și pentru orice grupare menționată la alineatul respectiv.

(4)   Prezentul protocol intră în vigoare în a treizecea zi de la data depunerii de către părțile menționate la alineatul (1) din prezentul articol a cel puțin șase instrumente de ratificare, acceptare sau aprobare a protocolului sau de aderare la protocol.

DREPT CARE, subsemnații, pe deplin autorizați, au semnat prezentul protocol.

ANEXA I

Substanțe și materiale dăunătoare sau nocive a căror aruncare în zona protocolului este interzisă

| A. | Următoarele substanțe, materiale și compuși ai acestora sunt enumerate în sensul articolului 9 alineatul (4) din protocol. Acestea au fost selectate în principal pe baza toxicității, persistenței și bioacumulării lor:






  1. | Mercur și compuși ai mercurului |
| --- | --- | --- |

A.

Următoarele substanțe, materiale și compuși ai acestora sunt enumerate în sensul articolului 9 alineatul (4) din protocol. Acestea au fost selectate în principal pe baza toxicității, persistenței și bioacumulării lor:

1.

Mercur și compuși ai mercurului

| 2. | Cadmiu și compuși ai cadmiului |
| --- | --- |

2.

Cadmiu și compuși ai cadmiului

| 3. | Compuși organostanici și substanțe care pot forma astfel de compuși în mediul marin (1) |
| --- | --- |

3.

Compuși organostanici și substanțe care pot forma astfel de compuși în mediul marin (1)

| 4. | Compuși organofosforici și substanțe care pot forma astfel de compuși în mediul marin (1) |
| --- | --- |

4.

Compuși organofosforici și substanțe care pot forma astfel de compuși în mediul marin (1)

| 5. | Compuși organohalogenați și substanțe care pot forma astfel de compuși în mediul marin (1) |
| --- | --- |

5.

Compuși organohalogenați și substanțe care pot forma astfel de compuși în mediul marin (1)

| 6. | Țiței, păcură, nămoluri petroliere, uleiuri lubrifiante uzate și produse rafinate |
| --- | --- |

6.

Țiței, păcură, nămoluri petroliere, uleiuri lubrifiante uzate și produse rafinate

| 7. | Materiale sintetice persistente care pot pluti, se pot scufunda sau pot rămâne în suspensie și care pot afecta orice utilizare legitimă a mării |
| --- | --- |

7.

Materiale sintetice persistente care pot pluti, se pot scufunda sau pot rămâne în suspensie și care pot afecta orice utilizare legitimă a mării

| 8. | Substanțe cu proprietăți cancerigene, teratogene sau mutagene dovedite, în mediul marin sau prin intermediul acestuia |
| --- | --- |

8.

Substanțe cu proprietăți cancerigene, teratogene sau mutagene dovedite, în mediul marin sau prin intermediul acestuia

| 9. | Substanțe radioactive, inclusiv deșeurile acestora, dacă evacuarea lor nu respectă principiile protecției împotriva radiațiilor definite de organizațiile internaționale competente, ținând seama de protecția mediului marin. |
| --- | --- |

9.

Substanțe radioactive, inclusiv deșeurile acestora, dacă evacuarea lor nu respectă principiile protecției împotriva radiațiilor definite de organizațiile internaționale competente, ținând seama de protecția mediului marin.

| B. | Prezenta anexă nu se aplică evacuărilor care conțin substanțe enumerate în secțiunea A în cantități inferioare limitelor definite în comun de către părți și, în ceea ce privește petrolul, în cantități inferioare limitelor definite la articolul 10 din prezentul protocol. |
| --- | --- |

B.

Prezenta anexă nu se aplică evacuărilor care conțin substanțe enumerate în secțiunea A în cantități inferioare limitelor definite în comun de către părți și, în ceea ce privește petrolul, în cantități inferioare limitelor definite la articolul 10 din prezentul protocol.

---

(1)  Cu excepția celor care sunt inofensivi din punct de vedere biologic sau care se transformă rapid în substanțe inofensive din punct de vedere biologic.

ANEXA II

Substanțe și materiale dăunătoare sau nocive a căror aruncare în zona protocolului se face numai cu permis special

| A. | Următoarele substanțe, materiale și compuși ai acestora au fost selectate în sensul articolului 9 alineatul (5) din protocol.






  1. | Arsen |
| --- | --- | --- |

A.

Următoarele substanțe, materiale și compuși ai acestora au fost selectate în sensul articolului 9 alineatul (5) din protocol.

1.

Arsen

| 2. | Plumb |
| --- | --- |

2.

Plumb

| 3. | Cupru |
| --- | --- |

3.

Cupru

| 4. | Zinc |
| --- | --- |

4.

Zinc

| 5. | Beriliu |
| --- | --- |

5.

Beriliu

| 6. | Nichel |
| --- | --- |

6.

Nichel

| 7. | Vanadiu |
| --- | --- |

7.

Vanadiu

| 8. | Crom |
| --- | --- |

8.

Crom

| 9. | Biocide și derivați ai acestora care nu sunt incluși în anexa I |
| --- | --- |

9.

Biocide și derivați ai acestora care nu sunt incluși în anexa I

| 10. | Seleniu |
| --- | --- |

10.

Seleniu

| 11. | Antimoniu |
| --- | --- |

11.

Antimoniu

| 12. | Molibden |
| --- | --- |

12.

Molibden

| 13. | Titan |
| --- | --- |

13.

Titan

| 14. | Staniu |
| --- | --- |

14.

Staniu

| 15. | Bariu (cu excepția sulfatului de bariu) |
| --- | --- |

15.

Bariu (cu excepția sulfatului de bariu)

| 16. | Bor |
| --- | --- |

16.

Bor

| 17. | Uraniu |
| --- | --- |

17.

Uraniu

| 18. | Cobalt |
| --- | --- |

18.

Cobalt

| 19. | Taliu |
| --- | --- |

19.

Taliu

| 20. | Telur |
| --- | --- |

20.

Telur

| 21. | Argint |
| --- | --- |

21.

Argint

| 22. | Cianuri |
| --- | --- |

22.

Cianuri

| B. | Controlul și limitarea strictă a evacuărilor de substanțe menționate în secțiunea A trebuie aplicate în conformitate cu anexa III. |
| --- | --- |

B.

Controlul și limitarea strictă a evacuărilor de substanțe menționate în secțiunea A trebuie aplicate în conformitate cu anexa III.

ANEXA III

FACTORI CARE TREBUIE LUAȚI ÎN CONSIDERARE LA ELIBERAREA PERMISELOR

Pentru emiterea unui permis necesar în temeiul articolului 9 alineatul (7), se vor lua în considerare în mod special următorii factori, după caz:

| A. | Caracteristicile și compoziția deșeurilor






  1. | tipul și mărimea sursei de deșeuri (de exemplu, proces industrial); |
| --- | --- | --- |

A.

Caracteristicile și compoziția deșeurilor

1.

tipul și mărimea sursei de deșeuri (de exemplu, proces industrial);

| 2. | tipul de deșeu (origine, compoziție medie); |
| --- | --- |

2.

tipul de deșeu (origine, compoziție medie);

| 3. | forma deșeurilor (solidă, lichidă, nămol, suspensie, gazoasă); |
| --- | --- |

3.

forma deșeurilor (solidă, lichidă, nămol, suspensie, gazoasă);

| 4. | cantitatea totală (volum evacuat în fiecare an, de exemplu); |
| --- | --- |

4.

cantitatea totală (volum evacuat în fiecare an, de exemplu);

| 5. | tiparul de evacuare (continuă, intermitentă, cu variații sezoniere etc.); |
| --- | --- |

5.

tiparul de evacuare (continuă, intermitentă, cu variații sezoniere etc.);

| 6. | concentrațiile constituenților principali, ale substanțelor enumerate în anexa I, ale substanțelor enumerate în anexa II și ale altor substanțe, după caz; |
| --- | --- |

6.

concentrațiile constituenților principali, ale substanțelor enumerate în anexa I, ale substanțelor enumerate în anexa II și ale altor substanțe, după caz;

| 7. | proprietățile fizice, chimice și biochimice ale deșeurilor. |
| --- | --- |

7.

proprietățile fizice, chimice și biochimice ale deșeurilor.

| B. | Caracteristicile constituenților de deșeuri în ceea ce privește caracterul lor dăunător






  1. | persistența (fizică, chimică, biologică) în mediul marin; |
| --- | --- | --- |

B.

Caracteristicile constituenților de deșeuri în ceea ce privește caracterul lor dăunător

1.

persistența (fizică, chimică, biologică) în mediul marin;

| 2. | toxicitatea și alte efecte dăunătoare; |
| --- | --- |

2.

toxicitatea și alte efecte dăunătoare;

| 3. | acumularea în materiale biologice sau sedimente; |
| --- | --- |

3.

acumularea în materiale biologice sau sedimente;

| 4. | transformarea biochimică ducând la apariția de compuși dăunători; |
| --- | --- |

4.

transformarea biochimică ducând la apariția de compuși dăunători;

| 5. | efectele adverse asupra conținutului și echilibrului de oxigen; |
| --- | --- |

5.

efectele adverse asupra conținutului și echilibrului de oxigen;

| 6. | sensibilitatea la transformările fizice, chimice și biochimice și interacțiunea în mediul acvatic cu alți constituenți ai apei de mare care ar putea produce efecte biologice sau de altă natură dăunătoare pentru utilizările enumerate în secțiunea E de mai jos. |
| --- | --- |

6.

sensibilitatea la transformările fizice, chimice și biochimice și interacțiunea în mediul acvatic cu alți constituenți ai apei de mare care ar putea produce efecte biologice sau de altă natură dăunătoare pentru utilizările enumerate în secțiunea E de mai jos.

| C. | Caracteristicile locului de deversare și ale mediului marin receptor






  1. | caracteristicile hidrografice, meteorologice, geologice și topografice ale zonei; |
| --- | --- | --- |

C.

Caracteristicile locului de deversare și ale mediului marin receptor

1.

caracteristicile hidrografice, meteorologice, geologice și topografice ale zonei;

| 2. | locul și tipul evacuării (emisari, canale, guri de evacuare etc.) și legăturile acesteia cu alte zone (cum ar fi zone de agrement, zone de depunere a icrelor și de creștere a puietului, zone de pescuit, zone de crustacee) și cu alte evacuări; |
| --- | --- |

2.

locul și tipul evacuării (emisari, canale, guri de evacuare etc.) și legăturile acesteia cu alte zone (cum ar fi zone de agrement, zone de depunere a icrelor și de creștere a puietului, zone de pescuit, zone de crustacee) și cu alte evacuări;

| 3. | diluția inițială atinsă la punctul de deversare în mediul marin receptor; |
| --- | --- |

3.

diluția inițială atinsă la punctul de deversare în mediul marin receptor;

| 4. | caracteristicile de dispersie, precum efectele curenților, ale mareelor și ale vântului asupra transportului orizontal și asupra amestecării verticale; |
| --- | --- |

4.

caracteristicile de dispersie, precum efectele curenților, ale mareelor și ale vântului asupra transportului orizontal și asupra amestecării verticale;

| 5. | caracteristicile apei receptoare în ceea ce privește condițiile fizice, chimice, biologice și ecologice în zona de evacuare; |
| --- | --- |

5.

caracteristicile apei receptoare în ceea ce privește condițiile fizice, chimice, biologice și ecologice în zona de evacuare;

| 6. | capacitatea mediului marin receptor de a primi deșeurile evacuate fără efecte nedorite. |
| --- | --- |

6.

capacitatea mediului marin receptor de a primi deșeurile evacuate fără efecte nedorite.

| D. | Disponibilitatea tehnologiilor legate de deșeuri
  Metodele de reducere și de evacuare a deșeurilor pentru efluenții industriali, precum și pentru apele reziduale menajere ar trebui alese ținându-se seama de disponibilitatea și fezabilitatea:






  (a) | proceselor alternative de tratare; |
| --- | --- | --- |

D.

Disponibilitatea tehnologiilor legate de deșeuri

Metodele de reducere și de evacuare a deșeurilor pentru efluenții industriali, precum și pentru apele reziduale menajere ar trebui alese ținându-se seama de disponibilitatea și fezabilitatea:

(a)

proceselor alternative de tratare;

| (b) | metodelor de reutilizare sau de eliminare; |
| --- | --- |

(b)

metodelor de reutilizare sau de eliminare;

| (c) | alternativelor de eliminare pe uscat; |
| --- | --- |

(c)

alternativelor de eliminare pe uscat;

| (d) | tehnologiilor adecvate de reducere a deșeurilor. |
| --- | --- |

(d)

tehnologiilor adecvate de reducere a deșeurilor.

| E. | Posibila deteriorare a ecosistemului marin și a utilizărilor apei de mare






  1. | Efectele asupra vieții umane provocate de impactul poluării asupra:






  (a) | organismelor marine comestibile; |
| --- | --- | --- | --- |

E.

Posibila deteriorare a ecosistemului marin și a utilizărilor apei de mare

1.

Efectele asupra vieții umane provocate de impactul poluării asupra:

(a)

organismelor marine comestibile;

| (b) | apelor pentru scăldat; |
| --- | --- |

(b)

apelor pentru scăldat;

| (c) | aspectelor estetice. |
| --- | --- |

(c)

aspectelor estetice.

| 2. | Efectele asupra ecosistemelor marine, în special asupra resurselor vii, a speciilor pe cale de dispariție și a habitatelor vulnerabile. |
| --- | --- |

2.

Efectele asupra ecosistemelor marine, în special asupra resurselor vii, a speciilor pe cale de dispariție și a habitatelor vulnerabile.

| 3. | Efectele asupra altor utilizări legitime ale mării în conformitate cu dreptul internațional. |
| --- | --- |

3.

Efectele asupra altor utilizări legitime ale mării în conformitate cu dreptul internațional.

ANEXA IV

EVALUAREA IMPACTULUI ASUPRA MEDIULUI

| 1. | Fiecare parte impune ca evaluarea impactului asupra mediului să conțină cel puțin următoarele:






  (a) | o descriere a limitelor geografice ale zonei în care urmează să se desfășoare activitățile, inclusiv zonele de siguranță dacă este cazul; |
| --- | --- | --- |

1.

Fiecare parte impune ca evaluarea impactului asupra mediului să conțină cel puțin următoarele:

(a)

o descriere a limitelor geografice ale zonei în care urmează să se desfășoare activitățile, inclusiv zonele de siguranță dacă este cazul;

| (b) | o descriere a stării inițiale a mediului din zonă; |
| --- | --- |

(b)

o descriere a stării inițiale a mediului din zonă;

| (c) | o indicație privind natura, obiectivele, sfera și durata activităților propuse; |
| --- | --- |

(c)

o indicație privind natura, obiectivele, sfera și durata activităților propuse;

| (d) | o descriere a metodelor, a instalațiilor și a altor mijloace care urmează să fie folosite, precum și alternative posibile la aceste metode și mijloace; |
| --- | --- |

(d)

o descriere a metodelor, a instalațiilor și a altor mijloace care urmează să fie folosite, precum și alternative posibile la aceste metode și mijloace;

| (e) | o descriere a efectelor directe sau indirecte, pe termen scurt și pe termen lung, pe care se poate anticipa că le vor avea activitățile propuse asupra mediului, inclusiv asupra florei, faunei și echilibrului ecologic; |
| --- | --- |

(e)

o descriere a efectelor directe sau indirecte, pe termen scurt și pe termen lung, pe care se poate anticipa că le vor avea activitățile propuse asupra mediului, inclusiv asupra florei, faunei și echilibrului ecologic;

| (f) | o declarație care să precizeze măsurile propuse pentru a reduce la minimum riscul de deteriorare a mediului ca rezultat al desfășurării activităților propuse, inclusiv posibile alternative la aceste măsuri; |
| --- | --- |

(f)

o declarație care să precizeze măsurile propuse pentru a reduce la minimum riscul de deteriorare a mediului ca rezultat al desfășurării activităților propuse, inclusiv posibile alternative la aceste măsuri;

| (g) | o indicație privind măsurile care urmează a fi luate pentru protecția mediului împotriva poluării și a altor efecte adverse în timpul și în urma activităților propuse; |
| --- | --- |

(g)

o indicație privind măsurile care urmează a fi luate pentru protecția mediului împotriva poluării și a altor efecte adverse în timpul și în urma activităților propuse;

| (h) | o trimitere la metodologia utilizată pentru evaluarea impactului asupra mediului; |
| --- | --- |

(h)

o trimitere la metodologia utilizată pentru evaluarea impactului asupra mediului;

| (i) | o indicație a faptului dacă există probabilitatea ca mediul din orice alt stat să fie afectat de activitățile propuse. |
| --- | --- |

(i)

o indicație a faptului dacă există probabilitatea ca mediul din orice alt stat să fie afectat de activitățile propuse.

| 2. | Fiecare parte va promulga standarde care să țină seama de normele, standardele și practicile și procedurile recomandate la nivel internațional, adoptate în conformitate cu dispozițiile articolului 23 din protocol, pe baza cărora urmează să se examineze evaluarea impactului asupra mediului. |
| --- | --- |

2.

Fiecare parte va promulga standarde care să țină seama de normele, standardele și practicile și procedurile recomandate la nivel internațional, adoptate în conformitate cu dispozițiile articolului 23 din protocol, pe baza cărora urmează să se examineze evaluarea impactului asupra mediului.

ANEXA V

PETROL ȘI AMESTECURI PETROLIERE, FLUIDE DE FORAJ ȘI DETRITUS

Următoarele dispoziții trebuie stipulate de părți în conformitate cu articolul 10:

| A. | Petrol și amestecuri petroliere






  1. | scurgerile cu conținut ridicat de petrol în apele de scurgere de proces și de platformă trebuie izolate, redirecționate și apoi tratate ca parte a produsului, dar restul trebuie tratate la un nivel acceptabil înainte de deversare, în conformitate cu bunele practici petroliere; |
| --- | --- | --- |

A.

Petrol și amestecuri petroliere

1.

scurgerile cu conținut ridicat de petrol în apele de scurgere de proces și de platformă trebuie izolate, redirecționate și apoi tratate ca parte a produsului, dar restul trebuie tratate la un nivel acceptabil înainte de deversare, în conformitate cu bunele practici petroliere;

| 2. | deșeurile și nămolurile petroliere din procesele de separare trebuie transportate la țărm; |
| --- | --- |

2.

deșeurile și nămolurile petroliere din procesele de separare trebuie transportate la țărm;

| 3. | trebuie luate toate precauțiile necesare pentru a reduce la minimum pierderile în mare de petrol din cel colectat sau ars la încercarea puțurilor; |
| --- | --- |

3.

trebuie luate toate precauțiile necesare pentru a reduce la minimum pierderile în mare de petrol din cel colectat sau ars la încercarea puțurilor;

| 4. | trebuie luate toate precauțiile necesare pentru a se asigura că orice gaz care rezultă din activități petroliere este ars sau folosit în mod adecvat. |
| --- | --- |

4.

trebuie luate toate precauțiile necesare pentru a se asigura că orice gaz care rezultă din activități petroliere este ars sau folosit în mod adecvat.

| B. | Fluide de foraj și detritus de foraj






  1. | Detritusul de foraj și fluidele de foraj pe bază de apă fac obiectul următoarelor cerințe:






  (a) | aceste fluide de foraj trebuie utilizate și aruncate conform planului de utilizare a produselor chimice și conform dispozițiilor articolului 9 din prezentul protocol; |
| --- | --- | --- | --- |

B.

Fluide de foraj și detritus de foraj

1.

Detritusul de foraj și fluidele de foraj pe bază de apă fac obiectul următoarelor cerințe:

(a)

aceste fluide de foraj trebuie utilizate și aruncate conform planului de utilizare a produselor chimice și conform dispozițiilor articolului 9 din prezentul protocol;

| (b) | detritusul de foraj trebuie aruncat pe uscat sau în mare, într-un loc sau într-o zonă corespunzătoare specificată de autoritatea competentă. |
| --- | --- |

(b)

detritusul de foraj trebuie aruncat pe uscat sau în mare, într-un loc sau într-o zonă corespunzătoare specificată de autoritatea competentă.

| 2. | Detritusul de foraj și fluidele de foraj pe bază de petrol fac obiectul următoarelor cerințe:






  (a) | aceste fluide trebuie utilizate numai dacă au o toxicitate suficient de redusă și doar după ce operatorului i s-a eliberat un permis de către autoritatea competentă atunci când s-a verificat toxicitatea redusă respectivă; |
| --- | --- | --- |

2.

Detritusul de foraj și fluidele de foraj pe bază de petrol fac obiectul următoarelor cerințe:

(a)

aceste fluide trebuie utilizate numai dacă au o toxicitate suficient de redusă și doar după ce operatorului i s-a eliberat un permis de către autoritatea competentă atunci când s-a verificat toxicitatea redusă respectivă;

| (b) | aruncarea în mare a acestor fluide de foraj este interzisă; |
| --- | --- |

(b)

aruncarea în mare a acestor fluide de foraj este interzisă;

| (c) | aruncarea în mare a detritusului de foraj este permisă numai cu condiția să fie instalate și corect utilizate echipamente eficiente de control al solidelor, ca punctul de evacuare să se afle sub suprafața apei și conținutul de petrol să fie mai mic de 100 g de petrol per kilogram de detritus uscat; |
| --- | --- |

(c)

aruncarea în mare a detritusului de foraj este permisă numai cu condiția să fie instalate și corect utilizate echipamente eficiente de control al solidelor, ca punctul de evacuare să se afle sub suprafața apei și conținutul de petrol să fie mai mic de 100 g de petrol per kilogram de detritus uscat;

| (d) | aruncarea acestui detritus de foraj în ariile de protecție specială este interzisă; |
| --- | --- |

(d)

aruncarea acestui detritus de foraj în ariile de protecție specială este interzisă;

| (e) | în cazul forajului de producție și de dezvoltare, trebuie realizat un program de prelevare și analizare a unor probe din fundul mării în zona de contaminare. |
| --- | --- |

(e)

în cazul forajului de producție și de dezvoltare, trebuie realizat un program de prelevare și analizare a unor probe din fundul mării în zona de contaminare.

| 3. | Fluide de foraj pe bază de motorină:
  Utilizarea fluidelor de foraj pe bază de motorină este interzisă. Se poate adăuga în mod excepțional motorină la fluidele de foraj în circumstanțe specificate de părți. |
| --- | --- |

3.

Fluide de foraj pe bază de motorină:

Utilizarea fluidelor de foraj pe bază de motorină este interzisă. Se poate adăuga în mod excepțional motorină la fluidele de foraj în circumstanțe specificate de părți.

ANEXA VI

MĂSURI DE SIGURANȚĂ

Următoarele dispoziții trebuie stipulate de părți în conformitate cu articolul 15:

| (a) | faptul că instalația trebuie să fie sigură și adecvată scopului căruia îi este destinată, în special că trebuie să fie proiectată și construită în așa fel încât să reziste, împreună cu sarcina sa maximă, la orice condiție naturală, incluzând, mai exact, condițiile de vânt și de hulă maxime stabilite pe baza tiparelor meteorologice istorice, posibilitățile de cutremur, condițiile și stabilitatea fundului mării și adâncimea apei; |
| --- | --- |

(a)

faptul că instalația trebuie să fie sigură și adecvată scopului căruia îi este destinată, în special că trebuie să fie proiectată și construită în așa fel încât să reziste, împreună cu sarcina sa maximă, la orice condiție naturală, incluzând, mai exact, condițiile de vânt și de hulă maxime stabilite pe baza tiparelor meteorologice istorice, posibilitățile de cutremur, condițiile și stabilitatea fundului mării și adâncimea apei;

| (b) | faptul că toate etapele activităților, inclusiv depozitarea și transportul resurselor recuperate, trebuie să fie pregătite în mod adecvat, că întreaga activitate trebuie să fie deschisă controlului din motive de siguranță și trebuie realizată în cel mai sigur mod posibil și că operatorul trebuie să aplice un sistem de monitorizare pentru toate activitățile; |
| --- | --- |

(b)

faptul că toate etapele activităților, inclusiv depozitarea și transportul resurselor recuperate, trebuie să fie pregătite în mod adecvat, că întreaga activitate trebuie să fie deschisă controlului din motive de siguranță și trebuie realizată în cel mai sigur mod posibil și că operatorul trebuie să aplice un sistem de monitorizare pentru toate activitățile;

| (c) | faptul că trebuie utilizate cele mai avansate sisteme de siguranță și că acestea trebuie testate periodic, pentru a reduce la minimum pericolul de scurgeri, deversări accidentale, incendii, explozii, erupții sau orice altă amenințare pentru siguranța umană sau pentru mediu, că este obligatorie prezența unei echipe calificate specializate pentru a exploata și a întreține aceste sisteme și că această echipă trebuie să realizeze exerciții periodice. În cazul instalațiilor autorizate care nu au personal permanent, trebuie asigurată disponibilitatea permanentă a unei echipe specializate; |
| --- | --- |

(c)

faptul că trebuie utilizate cele mai avansate sisteme de siguranță și că acestea trebuie testate periodic, pentru a reduce la minimum pericolul de scurgeri, deversări accidentale, incendii, explozii, erupții sau orice altă amenințare pentru siguranța umană sau pentru mediu, că este obligatorie prezența unei echipe calificate specializate pentru a exploata și a întreține aceste sisteme și că această echipă trebuie să realizeze exerciții periodice. În cazul instalațiilor autorizate care nu au personal permanent, trebuie asigurată disponibilitatea permanentă a unei echipe specializate;

| (d) | faptul că instalația și, acolo unde este necesar, zona de siguranță stabilită trebuie să fie marcate în conformitate cu recomandările internaționale astfel încât să existe o avertizare adecvată în legătură cu prezența lor și suficiente detalii pentru identificarea lor; |
| --- | --- |

(d)

faptul că instalația și, acolo unde este necesar, zona de siguranță stabilită trebuie să fie marcate în conformitate cu recomandările internaționale astfel încât să existe o avertizare adecvată în legătură cu prezența lor și suficiente detalii pentru identificarea lor;

| (e) | faptul că, în conformitate cu practica maritimă internațională, instalațiile trebuie să fie indicate pe hărți și notificate celor interesați; |
| --- | --- |

(e)

faptul că, în conformitate cu practica maritimă internațională, instalațiile trebuie să fie indicate pe hărți și notificate celor interesați;

| (f) | faptul că, pentru a garanta respectarea dispozițiilor anterioare, persoana și/sau persoanele care sunt responsabile pentru instalație și/sau pentru activități, inclusiv persoana responsabilă pentru prevenitorul de erupție, trebuie să aibă calificările necesare impuse de autoritatea competentă și că trebuie să fie disponibil permanent suficient personal calificat. Aceste calificări includ în special formarea profesională continuă în materie de siguranță și de mediu. |
| --- | --- |

(f)

faptul că, pentru a garanta respectarea dispozițiilor anterioare, persoana și/sau persoanele care sunt responsabile pentru instalație și/sau pentru activități, inclusiv persoana responsabilă pentru prevenitorul de erupție, trebuie să aibă calificările necesare impuse de autoritatea competentă și că trebuie să fie disponibil permanent suficient personal calificat. Aceste calificări includ în special formarea profesională continuă în materie de siguranță și de mediu.

ANEXA VII

PLANUL DE URGENȚĂ

A.   Planul de urgență al operatorului

| 1. | Operatorii sunt obligați să asigure:






  (a) | că în cadrul instalației sunt disponibile cele mai adecvate sisteme de alarmă și de comunicare și că acestea sunt în bună stare de funcționare; |
| --- | --- | --- |

1.

Operatorii sunt obligați să asigure:

(a)

că în cadrul instalației sunt disponibile cele mai adecvate sisteme de alarmă și de comunicare și că acestea sunt în bună stare de funcționare;

| (b) | că se dă imediat alarma în cazul apariției unei situații de urgență și că orice stuație de urgență se comunică de îndată autorității competente; |
| --- | --- |

(b)

că se dă imediat alarma în cazul apariției unei situații de urgență și că orice stuație de urgență se comunică de îndată autorității competente;

| (c) | că se pot organiza și supraveghea fără întârziere, în coordonare cu autoritatea competentă, transmiterea alarmei, asistența corespunzătoare și coordonarea asistenței; |
| --- | --- |

(c)

că se pot organiza și supraveghea fără întârziere, în coordonare cu autoritatea competentă, transmiterea alarmei, asistența corespunzătoare și coordonarea asistenței;

| (d) | că echipa de pe instalație și autoritatea competentă primesc imediat informații cu privire la natura și proporțiile situației de urgență; |
| --- | --- |

(d)

că echipa de pe instalație și autoritatea competentă primesc imediat informații cu privire la natura și proporțiile situației de urgență;

| (e) | că autoritatea competentă este informată în mod constant cu privire la progresele înregistrate în combaterea situației de urgență; |
| --- | --- |

(e)

că autoritatea competentă este informată în mod constant cu privire la progresele înregistrate în combaterea situației de urgență;

| (f) | că în orice moment sunt disponibile materialele și echipamentele cele mai adecvate, în cantități suficiente, inclusiv bărci și aeronave în stand-by, pentru a pune în aplicare planul de urgență; |
| --- | --- |

(f)

că în orice moment sunt disponibile materialele și echipamentele cele mai adecvate, în cantități suficiente, inclusiv bărci și aeronave în stand-by, pentru a pune în aplicare planul de urgență;

| (g) | că echipa specializată menționată în anexa VI litera (c) are cunoștință de cele mai potrivite metode și tehnici pentru combaterea scurgerilor, deversărilor accidentale, incendiilor, exploziilor, erupțiilor și oricărei alte amenințări la adresa vieții umane sau a mediului; |
| --- | --- |

(g)

că echipa specializată menționată în anexa VI litera (c) are cunoștință de cele mai potrivite metode și tehnici pentru combaterea scurgerilor, deversărilor accidentale, incendiilor, exploziilor, erupțiilor și oricărei alte amenințări la adresa vieții umane sau a mediului;

| (h) | că echipa specializată responsabilă cu reducerea și prevenirea efectelor adverse pe termen lung asupra mediului are cunoștință de cele mai potrivite metode și tehnici; |
| --- | --- |

(h)

că echipa specializată responsabilă cu reducerea și prevenirea efectelor adverse pe termen lung asupra mediului are cunoștință de cele mai potrivite metode și tehnici;

| (i) | că membrii echipei sunt bine familiarizați cu planul de urgență al operatorului, că se organizează periodic exerciții pentru situații de urgență, astfel încât echipa să dețină o bună cunoaștere practică a echipamentului și a procedurilor, și că fiecare persoană își cunoaște exact rolul în cadrul planului. |
| --- | --- |

(i)

că membrii echipei sunt bine familiarizați cu planul de urgență al operatorului, că se organizează periodic exerciții pentru situații de urgență, astfel încât echipa să dețină o bună cunoaștere practică a echipamentului și a procedurilor, și că fiecare persoană își cunoaște exact rolul în cadrul planului.

| 2. | Operatorul cooperează, pe bază instituțională, cu alți operatori sau alte entități capabile să ofere asistența necesară, astfel încât să se asigure că, în cazul în care amploarea sau natura unei situații de urgență creează un risc pentru care este sau ar putea fi necesară acordarea de asistență, această asistență poate fi oferită. |
| --- | --- |

2.

Operatorul cooperează, pe bază instituțională, cu alți operatori sau alte entități capabile să ofere asistența necesară, astfel încât să se asigure că, în cazul în care amploarea sau natura unei situații de urgență creează un risc pentru care este sau ar putea fi necesară acordarea de asistență, această asistență poate fi oferită.

B.   Coordonarea și conducerea la nivel național

Autoritatea competentă pentru situații de urgență a unei părți contractante asigură:

| (a) | coordonarea planului și/sau a procedurilor naționale de urgență cu planul de urgență al operatorului și controlarea desfășurării acțiunilor, în special în cazul unor efecte adverse semnificative ale situației de urgență; |
| --- | --- |

(a)

coordonarea planului și/sau a procedurilor naționale de urgență cu planul de urgență al operatorului și controlarea desfășurării acțiunilor, în special în cazul unor efecte adverse semnificative ale situației de urgență;

| (b) | indicații pentru luarea de către operator a oricărei măsuri pe care o specifică în cursul procesului de prevenire, atenuare sau combatere a poluării sau în cursul pregătirii de acțiuni suplimentare în acest scop, inclusiv introducerea unei comenzi pentru o instalație de foraj de intervenție sau pentru a împiedica operatorul să întreprindă o anumită acțiune; |
| --- | --- |

(b)

indicații pentru luarea de către operator a oricărei măsuri pe care o specifică în cursul procesului de prevenire, atenuare sau combatere a poluării sau în cursul pregătirii de acțiuni suplimentare în acest scop, inclusiv introducerea unei comenzi pentru o instalație de foraj de intervenție sau pentru a împiedica operatorul să întreprindă o anumită acțiune;

| (c) | coordonarea acțiunilor în cursul procesului de prevenire, atenuare sau combatere a poluării sau în cursul pregătirii pentru acțiuni suplimentare în acest scop în cadrul jurisdicțiilor naționale cu acțiuni de acest gen întreprinse în jurisdicția altor state sau de către organizații internaționale; |
| --- | --- |

(c)

coordonarea acțiunilor în cursul procesului de prevenire, atenuare sau combatere a poluării sau în cursul pregătirii pentru acțiuni suplimentare în acest scop în cadrul jurisdicțiilor naționale cu acțiuni de acest gen întreprinse în jurisdicția altor state sau de către organizații internaționale;

| (d) | colectarea și disponibilitatea rapidă a tuturor informațiilor necesare privind activitățile existente; |
| --- | --- |

(d)

colectarea și disponibilitatea rapidă a tuturor informațiilor necesare privind activitățile existente;

| (e) | furnizarea unei liste actualizate a persoanelor și entităților care trebuie alertate și informate cu privire la o situație de urgență, la evoluția acesteia și la măsurile luate; |
| --- | --- |

(e)

furnizarea unei liste actualizate a persoanelor și entităților care trebuie alertate și informate cu privire la o situație de urgență, la evoluția acesteia și la măsurile luate;

| (f) | colectarea tuturor informațiilor necesare cu privire la amploarea și mijloacele de soluționare a situațiilor neprevăzute și diseminarea acestor informații către părțile interesate; |
| --- | --- |

(f)

colectarea tuturor informațiilor necesare cu privire la amploarea și mijloacele de soluționare a situațiilor neprevăzute și diseminarea acestor informații către părțile interesate;

| (g) | coordonarea și supervizarea asistenței menționate în partea A de mai sus, în colaborare cu operatorul; |
| --- | --- |

(g)

coordonarea și supervizarea asistenței menționate în partea A de mai sus, în colaborare cu operatorul;

| (h) | organizarea și, dacă este necesar, coordonarea acțiunilor specificate, inclusiv intervenția unor experți tehnici și a personalului calificat cu echipamentele și materialele necesare; |
| --- | --- |

(h)

organizarea și, dacă este necesar, coordonarea acțiunilor specificate, inclusiv intervenția unor experți tehnici și a personalului calificat cu echipamentele și materialele necesare;

| (i) | comunicarea imediată către autoritățile competente ale altor părți care ar putea fi afectate de o situație neprevăzută, pentru a le permite acestora să ia măsurile corespunzătoare acolo unde este necesar; |
| --- | --- |

(i)

comunicarea imediată către autoritățile competente ale altor părți care ar putea fi afectate de o situație neprevăzută, pentru a le permite acestora să ia măsurile corespunzătoare acolo unde este necesar;

| (j) | furnizarea de asistență tehnică altor părți, dacă este necesar; |
| --- | --- |

(j)

furnizarea de asistență tehnică altor părți, dacă este necesar;

| (k) | comunicarea imediată către organizațiile internaționale competente în vederea evitării punerii în pericol a transportului maritim și a altor interese. |
| --- | --- |

(k)

comunicarea imediată către organizațiile internaționale competente în vederea evitării punerii în pericol a transportului maritim și a altor interese.

Apendice

LISTA PETROLURILOR
   (1)

| | Mixturi asfaltice | Produse de amestec |
| --- | --- | --- |

Mixturi asfaltice

Produse de amestec

| | Gudroane |
| --- | --- |

Gudroane

| | Reziduuri de distilare primară |
| --- | --- |

Reziduuri de distilare primară

| | Petroluri | Decantate |
| --- | --- | --- |

Petroluri

Decantate

| | Țiței |
| --- | --- |

Țiței

| | Amestecuri care conțin țiței |
| --- | --- |

Amestecuri care conțin țiței

| | Motorină |
| --- | --- |

Motorină

| | Păcură nr. 4 |
| --- | --- |

Păcură nr. 4

| | Păcură nr. 5 |
| --- | --- |

Păcură nr. 5

| | Păcură nr. 6 |
| --- | --- |

Păcură nr. 6

| | Păcură reziduală |
| --- | --- |

Păcură reziduală

| | Gudron rutier |
| --- | --- |

Gudron rutier

| | Ulei de transformator |
| --- | --- |

Ulei de transformator

| | Uleiuri aromatice (excluzând uleiurile vegetale) |
| --- | --- |

Uleiuri aromatice (excluzând uleiurile vegetale)

| | Uleiuri lubrifiante și produse de amestec |
| --- | --- |

Uleiuri lubrifiante și produse de amestec

| | Ulei mineral |
| --- | --- |

Ulei mineral

| | Ulei de motor |
| --- | --- |

Ulei de motor

| | Ulei de impregnare |
| --- | --- |

Ulei de impregnare

| | Ulei de fusuri |
| --- | --- |

Ulei de fusuri

| | Ulei de turbină |
| --- | --- |

Ulei de turbină

| | Distilați | Distilare primară |
| --- | --- | --- |

Distilați

Distilare primară

| | Materii prime stripate |
| --- | --- |

Materii prime stripate

| | Motorină

  Cracată |
| --- | --- |

Motorină

Cracată

| | Carburanți pentru avioane | JP-1 (kerosen) |
| --- | --- | --- |

Carburanți pentru avioane

JP-1 (kerosen)

| | JP-3 |
| --- | --- |

JP-3

| | JP-4 |
| --- | --- |

JP-4

| | JP-5 (kerosen, carburant greu) |
| --- | --- |

JP-5 (kerosen, carburant greu)

| | Carburant pentru turboreactoare |
| --- | --- |

Carburant pentru turboreactoare

| | Kerosen |
| --- | --- |

Kerosen

| | Benzină grea |
| --- | --- |

Benzină grea

| | Nafta | Solvent |
| --- | --- | --- |

Nafta

Solvent

| | Petrol |
| --- | --- |

Petrol

| | Ulei distilat în fracțiune medie |
| --- | --- |

Ulei distilat în fracțiune medie

| | Produse de amestec benzină | Alchilați – combustibil |
| --- | --- | --- |

Produse de amestec benzină

Alchilați – combustibil

| | Reformați |
| --- | --- |

Reformați

| | Polimer – combustibil |
| --- | --- |

Polimer – combustibil

| | Benzine | Gazolină (naturală) |
| --- | --- | --- |

Benzine

Gazolină (naturală)

| | Automobile |
| --- | --- |

Automobile

| | Aviație |
| --- | --- |

Aviație

| | Distilare primară |
| --- | --- |

Distilare primară

| | Păcură nr. 1 (kerosen) |
| --- | --- |

Păcură nr. 1 (kerosen)

| | Păcură nr. 1-D |
| --- | --- |

Păcură nr. 1-D

| | Păcură nr. 2 |
| --- | --- |

Păcură nr. 2

| | Păcură nr. 2-D |
| --- | --- |

Păcură nr. 2-D

---

(1)  Lista petrolurilor nu trebuie considerată în mod neapărat ca fiind exhaustivă.

---

REGULAMENTE

| 9.1.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 4/34 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 4/34

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 6/2013 AL COMISIEI

din 8 ianuarie 2013

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune în domeniul aviației civile și instituirea unei Agenții Europene de Siguranță a Aviației și de abrogare a Directivei 91/670/CEE a Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 1592/2002 și a Directivei 2004/36/CE

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 februarie 2008 privind normele comune în domeniul aviației civile și instituirea unei Agenții Europene de Siguranță a Aviației și de abrogare a Directivei 91/670/CEE a Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 1592/2002 și a Directivei 2004/36/CE (1), în special articolul 6 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Articolul 6 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 690/2009 al Comisiei (2), prevede ca produsele, piesele și echipamentele să se conformeze cerințelor de protecție a mediului din anexa 16 la Convenția privind aviația civilă internațională (denumită în continuare „Convenția de la Chicago”), în vigoare la 20 noiembrie 2008 pentru volumele I și II, cu excepția apendicelor. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 6 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 690/2009 al Comisiei (2), prevede ca produsele, piesele și echipamentele să se conformeze cerințelor de protecție a mediului din anexa 16 la Convenția privind aviația civilă internațională (denumită în continuare „Convenția de la Chicago”), în vigoare la 20 noiembrie 2008 pentru volumele I și II, cu excepția apendicelor.

| (2) | Anexa 16 la Convenția de la Chicago a fost modificată ulterior adoptării Regulamentului (CE) nr. 690/2009, deci Regulamentul (CE) nr. 216/2008 trebuie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(2)

Anexa 16 la Convenția de la Chicago a fost modificată ulterior adoptării Regulamentului (CE) nr. 690/2009, deci Regulamentul (CE) nr. 216/2008 trebuie modificat în consecință.

| (3) | Modificările aduse cerințelor de protecție a mediului din anexa 16 la Convenția de la Chicago au introdus cerințe de limitare a producției de NOx și permit statelor contractante să stabilească măsuri tranzitorii de aplicare a acestora. |
| --- | --- |

(3)

Modificările aduse cerințelor de protecție a mediului din anexa 16 la Convenția de la Chicago au introdus cerințe de limitare a producției de NOx și permit statelor contractante să stabilească măsuri tranzitorii de aplicare a acestora.

| (4) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament au la bază avizul emis de Agenția Europeană de Siguranță a Aviației în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) litera (b) și cu articolul 19 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008. |
| --- | --- |

(4)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament au la bază avizul emis de Agenția Europeană de Siguranță a Aviației în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) litera (b) și cu articolul 19 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008.

| (5) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 65 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 65 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Modificarea Regulamentului (CE) nr. 216/2008

La articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 216/2008, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Produsele, piesele și echipamentele se conformează cerințelor de protecția mediului prevăzute în amendamentul 10 la volumul I și în amendamentul 7 la volumul II din anexa 16 la Convenția de la Chicago, în vigoare la 17 noiembrie 2011, cu excepția apendicelor la anexa 16.”

Articolul 2

Măsuri tranzitorii

(1)   Până la 31 decembrie 2016, statele membre pot acorda derogări de la cerința privind limitarea producției de emisii prevăzută la litera (d) din volumul II partea III capitolul 2 punctul 2.3.2 din anexa 16 la Convenția de la Chicago, în următoarele condiții:

| (a) | aceste derogări se acordă în consultare cu agenția; |
| --- | --- |

(a)

aceste derogări se acordă în consultare cu agenția;

| (b) | derogările pot fi acordate doar în cazul în care impactul economic asupra organizației responsabile pentru fabricarea motoarelor vizate este mai important decât interesele legate de protecția mediului; |
| --- | --- |

(b)

derogările pot fi acordate doar în cazul în care impactul economic asupra organizației responsabile pentru fabricarea motoarelor vizate este mai important decât interesele legate de protecția mediului;

| (c) | în cazul motoarelor noi care urmează să fie instalate pe aeronave noi, nu se acordă derogări pentru mai mult 75 de motoare pe tip de motor; |
| --- | --- |

(c)

în cazul motoarelor noi care urmează să fie instalate pe aeronave noi, nu se acordă derogări pentru mai mult 75 de motoare pe tip de motor;

| (d) | atunci când analizează o cerere de derogare, statul membru trebuie să ia în considerare:






  (i) | justificarea oferită de organizația responsabilă cu fabricarea motoarelor care fac obiectul derogării, inclusiv, dar fără a se limita la, aspectele de ordin tehnic, impactele economice adverse, efectele asupra mediului, impactul unor situații neprevăzute și aspectele legate de echitate; |
| --- | --- | --- |

(d)

atunci când analizează o cerere de derogare, statul membru trebuie să ia în considerare:

(i)

justificarea oferită de organizația responsabilă cu fabricarea motoarelor care fac obiectul derogării, inclusiv, dar fără a se limita la, aspectele de ordin tehnic, impactele economice adverse, efectele asupra mediului, impactul unor situații neprevăzute și aspectele legate de echitate;

| (ii) | utilizarea prevăzută a motoarelor vizate, și anume dacă acestea sunt motoare de rezervă sau motoare noi care urmează să fie instalate pe aeronave noi; |
| --- | --- |

(ii)

utilizarea prevăzută a motoarelor vizate, și anume dacă acestea sunt motoare de rezervă sau motoare noi care urmează să fie instalate pe aeronave noi;

| (iii) | numărul de motoare noi vizate; |
| --- | --- |

(iii)

numărul de motoare noi vizate;

| (iv) | numărul de derogări acordate pentru respectivul tip de motor; |
| --- | --- |

(iv)

numărul de derogări acordate pentru respectivul tip de motor;

| (e) | atunci când acordă derogarea, statul membru precizează cel puțin:






  (i) | numărul certificatului de tip al motorului; |
| --- | --- | --- |

(e)

atunci când acordă derogarea, statul membru precizează cel puțin:

(i)

numărul certificatului de tip al motorului;

| (ii) | numărul maxim de motoare care fac obiectul derogării; |
| --- | --- |

(ii)

numărul maxim de motoare care fac obiectul derogării;

| (iii) | utilizarea prevăzută a motoarelor vizate și termenul pentru fabricarea acestora. |
| --- | --- |

(iii)

utilizarea prevăzută a motoarelor vizate și termenul pentru fabricarea acestora.

(2)   Organizațiile responsabile pentru fabricarea motoarelor în temeiul unei derogări acordate în conformitate cu prezentul articol:

| (a) | se asigură că pe plăcuțele de identificare ale motoarelor vizate este marcat „DEROGARE – NOU” sau „DEROGARE – DE REZERVĂ”, după caz; |
| --- | --- |

(a)

se asigură că pe plăcuțele de identificare ale motoarelor vizate este marcat „DEROGARE – NOU” sau „DEROGARE – DE REZERVĂ”, după caz;

| (b) | dispun de un proces de control al calității pentru asigurarea supravegherii și gestionării producției motoarelor vizate; |
| --- | --- |

(b)

dispun de un proces de control al calității pentru asigurarea supravegherii și gestionării producției motoarelor vizate;

| (c) | furnizează, în mod regulat, statului membru care a acordat derogarea și organizației care răspunde de proiectare detalii cu privire la motoarele care fac obiectul derogării care au fost fabricate, inclusiv modelul, seria, și utilizarea motorului, precum și tipul aeronavei pe care sunt instalate motoarele noi; |
| --- | --- |

(c)

furnizează, în mod regulat, statului membru care a acordat derogarea și organizației care răspunde de proiectare detalii cu privire la motoarele care fac obiectul derogării care au fost fabricate, inclusiv modelul, seria, și utilizarea motorului, precum și tipul aeronavei pe care sunt instalate motoarele noi;

| (d) | statele membre care au acordat o derogare trebuie să comunice agenției, fără întârziere, toate datele menționate la alineatul (1) litera (d) și alineatul (2) litera (c). Agenția stabilește și menține un registru care conține aceste date și pe care îl pune la dispoziția publicului. |
| --- | --- |

(d)

statele membre care au acordat o derogare trebuie să comunice agenției, fără întârziere, toate datele menționate la alineatul (1) litera (d) și alineatul (2) litera (c). Agenția stabilește și menține un registru care conține aceste date și pe care îl pune la dispoziția publicului.

Articolul 3

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 8 ianuarie 2013.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 79, 19.3.2008, p. 1.

1

(2)  JO L 199, 31.7.2009, p. 6.

2

---

| 9.1.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 4/36 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 4/36

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 7/2013 AL COMISIEI

din 8 ianuarie 2013

de modificare a Regulamentului (UE) nr. 748/2012 de stabilire a normelor de punere în aplicare privind certificarea pentru navigabilitate și mediu a aeronavelor și a produselor, pieselor și echipamentelor aferente, precum și certificarea organizațiilor de proiectare și producție

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 februarie 2008 privind normele comune în domeniul aviației civile și instituirea unei Agenții Europene de Siguranță a Aviației și de abrogare a Directivei 91/670/CEE a Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 1592/2002 și a Directivei 2004/36/CE (1), în special articolul 6 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Articolul 6 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008 prevede ca produsele, piesele și echipamentele să se conformeze cerințelor de protecție a mediului din anexa 16 la Convenția privind aviația civilă internațională (denumită în continuare „Convenția de la Chicago”), astfel cum era în vigoare la 20 noiembrie 2008 pentru volumele I și II, cu excepția apendicelor. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 6 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008 prevede ca produsele, piesele și echipamentele să se conformeze cerințelor de protecție a mediului din anexa 16 la Convenția privind aviația civilă internațională (denumită în continuare „Convenția de la Chicago”), astfel cum era în vigoare la 20 noiembrie 2008 pentru volumele I și II, cu excepția apendicelor.

| (2) | Convenția de la Chicago și anexele sale au fost modificate ulterior adoptării Regulamentului (CE) nr. 216/2008. |
| --- | --- |

(2)

Convenția de la Chicago și anexele sale au fost modificate ulterior adoptării Regulamentului (CE) nr. 216/2008.

| (3) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 748/2012 al Comisiei (2) trebuie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 748/2012 al Comisiei (2) trebuie modificat în consecință.

| (4) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament au la bază avizul emis de agenție în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) litera (b) și cu articolul 19 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008. |
| --- | --- |

(4)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament au la bază avizul emis de agenție în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) litera (b) și cu articolul 19 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008.

| (5) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 65 din Regulamentul (CE) nr. 216/2008, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 65 din Regulamentul (CE) nr. 216/2008,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Partea 21 a anexei I la Regulamentul (UE) 748/2012 se modifică după cum urmează:

| 1. | Punctul 21A.4 litera (a) din secțiunea A capitolul A se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | coordonarea eficientă a etapelor de proiectare și a celor de producție, conform dispozițiilor de la punctul 21A.122, punctul 21A.130 litera (b) subpunctele 3 și 4, punctul 21A.133 și punctul 21A.165 litera (c) subpunctele 2 și 3, după caz; și”. |
| --- | --- | --- |

1.

Punctul 21A.4 litera (a) din secțiunea A capitolul A se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

coordonarea eficientă a etapelor de proiectare și a celor de producție, conform dispozițiilor de la punctul 21A.122, punctul 21A.130 litera (b) subpunctele 3 și 4, punctul 21A.133 și punctul 21A.165 litera (c) subpunctele 2 și 3, după caz; și”.

| 2. | Punctul 21A.130 litera (b) din secțiunea A capitolul F se înlocuiește cu următorul text:






  „(b) | Declarația de conformitate trebuie să cuprindă:






  1. | pentru fiecare produs, piesă sau echipament, o declarație prin care se garantează faptul că produsul sau echipamentul este în conformitate cu datele de proiectare aprobate și poate fi utilizat în condiții de siguranță; și |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Punctul 21A.130 litera (b) din secțiunea A capitolul F se înlocuiește cu următorul text:

„(b)

Declarația de conformitate trebuie să cuprindă:

1.

pentru fiecare produs, piesă sau echipament, o declarație prin care se garantează faptul că produsul sau echipamentul este în conformitate cu datele de proiectare aprobate și poate fi utilizat în condiții de siguranță; și

| 2. | pentru fiecare aeronavă, o declarație prin care se garantează faptul că respectiva aeronavă a fost testată la sol și în aer, conform dispozițiilor de la punctul 21.A.127 litera (a); și |
| --- | --- |

2.

pentru fiecare aeronavă, o declarație prin care se garantează faptul că respectiva aeronavă a fost testată la sol și în aer, conform dispozițiilor de la punctul 21.A.127 litera (a); și

| 3. | pentru fiecare motor sau elice cu pas variabil, o declarație care să ateste că motorul sau elicea a fost supusă de către producătorul final unui test de funcționare final în conformitate cu punctul 21A.128; precum și |
| --- | --- |

3.

pentru fiecare motor sau elice cu pas variabil, o declarație care să ateste că motorul sau elicea a fost supusă de către producătorul final unui test de funcționare final în conformitate cu punctul 21A.128; precum și

| 4. | în plus, în cazul motoarelor, o declarație conform căreia motorul finalizat este în conformitate cu cerințele aplicabile privind emisiile, aflate în vigoare la data fabricației motorului.” |
| --- | --- |

4.

în plus, în cazul motoarelor, o declarație conform căreia motorul finalizat este în conformitate cu cerințele aplicabile privind emisiile, aflate în vigoare la data fabricației motorului.”

| 3. | La punctul 21A.165 litera (c) din secțiunea A capitolul G, subpunctele 2 și 3 se înlocuiesc cu următorul text:






  „2. | stabilește dacă alte produse, piese sau echipamente sunt complete și conforme cu datele de proiect aprobate și pot fi exploatate în siguranță înainte de a emite Formularul EASA 1 pentru a certifica faptul că acestea sunt conforme cu datele de proiectare aprobate și că pot fi exploatate în siguranță; |
| --- | --- | --- |

3.

La punctul 21A.165 litera (c) din secțiunea A capitolul G, subpunctele 2 și 3 se înlocuiesc cu următorul text:

„2.

stabilește dacă alte produse, piese sau echipamente sunt complete și conforme cu datele de proiect aprobate și pot fi exploatate în siguranță înainte de a emite Formularul EASA 1 pentru a certifica faptul că acestea sunt conforme cu datele de proiectare aprobate și că pot fi exploatate în siguranță;

| 3. | în plus, în cazul motoarelor, stabilește că motorul finalizat este conform cu cerințele aplicabile privind emisiile în vigoare la data de fabricație a motorului; |
| --- | --- |

3.

în plus, în cazul motoarelor, stabilește că motorul finalizat este conform cu cerințele aplicabile privind emisiile în vigoare la data de fabricație a motorului;

| 4. | stabilește că celelalte produse, piese sau echipamente sunt conforme cu datele aplicabile înainte de a elibera formularul EASA 1 cu titlu de certificat de conformitate.” |
| --- | --- |

4.

stabilește că celelalte produse, piese sau echipamente sunt conforme cu datele aplicabile înainte de a elibera formularul EASA 1 cu titlu de certificat de conformitate.”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 8 ianuarie 2013.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 79, 19.3.2008, p. 1.

1

(2)  JO L 224, 21.8.2012. p. 1.

2

---

| 9.1.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 4/38 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 4/38

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 8/2013 AL COMISIEI

din 8 ianuarie 2013

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 8 ianuarie 2013.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | IL | 51,1 |
| MA | 59,2 |
| TN | 81,0 |
| TR | 102,6 |
| ZZ | 73,5 |
| 0707 00 05 | EG | 191,6 |
| TR | 129,7 |
| ZZ | 160,7 |
| 0709 93 10 | MA | 84,0 |
| TR | 133,7 |
| ZZ | 108,9 |
| 0805 10 20 | EG | 68,6 |
| MA | 60,9 |
| TR | 68,9 |
| ZA | 50,5 |
| ZZ | 62,2 |
| 0805 20 10 | MA | 78,5 |
| ZZ | 78,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 79,1 |
| MA | 101,4 |
| TR | 83,8 |
| ZZ | 88,1 |
| 0805 50 10 | TR | 78,8 |
| ZZ | 78,8 |
| 0808 10 80 | CA | 164,3 |
| CN | 86,7 |
| MK | 31,3 |
| US | 200,2 |
| ZZ | 120,6 |
| 0808 30 90 | CN | 60,7 |
| US | 144,2 |
| ZZ | 102,5 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

IL

51,1

MA

59,2

TN

81,0

TR

102,6

ZZ

73,5

0707 00 05

EG

191,6

TR

129,7

ZZ

160,7

0709 93 10

MA

84,0

TR

133,7

ZZ

108,9

0805 10 20

EG

68,6

MA

60,9

TR

68,9

ZA

50,5

ZZ

62,2

0805 20 10

MA

78,5

ZZ

78,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

79,1

MA

101,4

TR

83,8

ZZ

88,1

0805 50 10

TR

78,8

ZZ

78,8

0808 10 80

CA

164,3

CN

86,7

MK

31,3

US

200,2

ZZ

120,6

0808 30 90

CN

60,7

US

144,2

ZZ

102,5

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

DECIZII

| 9.1.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 4/40 |
| --- | --- | --- | --- |

9.1.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 4/40

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 4 decembrie 2012

de modificare a Deciziei 2011/734/UE adresată Greciei în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale și de notificare a Greciei să ia măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv

(2013/6/UE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (9) și articolul 136,

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Articolul 136 alineatul (1) litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) stabilește posibilitatea adoptării unor măsuri specifice pentru statele membre a căror monedă este euro pentru a consolida coordonarea și supravegherea disciplinei lor bugetare. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 136 alineatul (1) litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) stabilește posibilitatea adoptării unor măsuri specifice pentru statele membre a căror monedă este euro pentru a consolida coordonarea și supravegherea disciplinei lor bugetare.

| (2) | Articolul 126 din TFUE precizează că statele membre trebuie să evite deficitele publice excesive și stabilește, în acest scop, procedura de deficit excesiv. Pactul de stabilitate și creștere, care, conform componentei sale corective, pune în aplicare procedura de deficit excesiv, constituie cadrul care sprijină politicile guvernamentale pentru o revenire rapidă la poziții bugetare solide, ținând cont de situația economică. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 126 din TFUE precizează că statele membre trebuie să evite deficitele publice excesive și stabilește, în acest scop, procedura de deficit excesiv. Pactul de stabilitate și creștere, care, conform componentei sale corective, pune în aplicare procedura de deficit excesiv, constituie cadrul care sprijină politicile guvernamentale pentru o revenire rapidă la poziții bugetare solide, ținând cont de situația economică.

| (3) | La 27 aprilie 2009, Consiliul a decis, în conformitate cu articolul 104 alineatul (6) din Tratatul de instituire a Comunității Europene, că în Grecia exista un deficit excesiv. |
| --- | --- |

(3)

La 27 aprilie 2009, Consiliul a decis, în conformitate cu articolul 104 alineatul (6) din Tratatul de instituire a Comunității Europene, că în Grecia exista un deficit excesiv.

| (4) | La 10 mai 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/320/UE (1) adresată Greciei în temeiul articolului 126 alineatul (9) și al articolului 136 din TFUE în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale a Greciei și de notificare a acesteia să ia măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv cel târziu până în 2014. Consiliul a stabilit, de asemenea, ținte anuale pentru deficitul public. |
| --- | --- |

(4)

La 10 mai 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/320/UE (1) adresată Greciei în temeiul articolului 126 alineatul (9) și al articolului 136 din TFUE în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale a Greciei și de notificare a acesteia să ia măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv cel târziu până în 2014. Consiliul a stabilit, de asemenea, ținte anuale pentru deficitul public.

| (5) | Decizia 2010/320/UE a fost modificată substanțial de mai multe ori. Întrucât trebuiau aduse noi modificări, decizia a fost reformată din motive de claritate, la 12 iulie 2011, prin Decizia 2011/734/UE a Consiliului (2). Această decizie a fost modificată pentru prima dată la 8 noiembrie 2011 (3). |
| --- | --- |

(5)

Decizia 2010/320/UE a fost modificată substanțial de mai multe ori. Întrucât trebuiau aduse noi modificări, decizia a fost reformată din motive de claritate, la 12 iulie 2011, prin Decizia 2011/734/UE a Consiliului (2). Această decizie a fost modificată pentru prima dată la 8 noiembrie 2011 (3).

| (6) | La 13 martie 2012 (4), în urma unei recomandări din partea Comisiei, Decizia 2011/734/UE a fost modificată din nou în mai multe privințe, inclusiv traiectoria de ajustare fiscală, rămânând însă neschimbat termenul pentru corectarea deficitului excesiv. Respectiva decizie a confirmat recomandarea potrivit căreia Grecia va trebui să ia măsuri de corectare a situației de deficit excesiv cel târziu până în 2014, asigurând o îmbunătățire a soldului structural de cel puțin 10 puncte procentuale din PIB în perioada 2009-2014. |
| --- | --- |

(6)

La 13 martie 2012 (4), în urma unei recomandări din partea Comisiei, Decizia 2011/734/UE a fost modificată din nou în mai multe privințe, inclusiv traiectoria de ajustare fiscală, rămânând însă neschimbat termenul pentru corectarea deficitului excesiv. Respectiva decizie a confirmat recomandarea potrivit căreia Grecia va trebui să ia măsuri de corectare a situației de deficit excesiv cel târziu până în 2014, asigurând o îmbunătățire a soldului structural de cel puțin 10 puncte procentuale din PIB în perioada 2009-2014.

| (7) | În conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (5), dacă au fost luate măsuri eficace în conformitate cu articolul 126 alineatul (9) din TFUE și dacă, după adoptarea notificării în cauză, survin evenimente economice negative neprevăzute, cu consecințe nefavorabile majore pentru finanțele publice, Consiliul poate decide, la recomandarea Comisiei, să adopte o notificare revizuită în temeiul articolului 126 alineatul (9) din TFUE. |
| --- | --- |

(7)

În conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (5), dacă au fost luate măsuri eficace în conformitate cu articolul 126 alineatul (9) din TFUE și dacă, după adoptarea notificării în cauză, survin evenimente economice negative neprevăzute, cu consecințe nefavorabile majore pentru finanțele publice, Consiliul poate decide, la recomandarea Comisiei, să adopte o notificare revizuită în temeiul articolului 126 alineatul (9) din TFUE.

| (8) | Se preconizează, în prezent, că activitatea economică înregistrează rezultate mult mai slabe decât s-a estimat la momentul adoptării celei mai recente modificări a Deciziei 2011/734/UE în martie 2012. Se așteaptă ca atât PIB-ul real, cât și cel nominal să fie la niveluri mult mai scăzute în 2012 și 2013. Recenta revizuire a conturilor naționale elene din octombrie 2012 a evidențiat o contracție mai accentuată a PIB-ului real față de cifrele de bază din Decizia 2011/734/UE. Potrivit previziunilor din toamna 2012 ale serviciilor Comisiei, se estimează că PIB-ul real se va contracta în 2012 cu 6,0 % și cu încă 4,2 % în 2013 (față de o contracție de 4,7 % și o stagnare de 0,0 % în Decizia 2011/734/UE pentru 2012 și, respectiv, 2013) înainte de a crește cu 0,6 % în 2014. Această înrăutățire accentuată a scenariului economic presupune o deteriorare în consecință a perspectivelor privind finanțele publice, în ipoteza menținerii politicilor actuale. |
| --- | --- |

(8)

Se preconizează, în prezent, că activitatea economică înregistrează rezultate mult mai slabe decât s-a estimat la momentul adoptării celei mai recente modificări a Deciziei 2011/734/UE în martie 2012. Se așteaptă ca atât PIB-ul real, cât și cel nominal să fie la niveluri mult mai scăzute în 2012 și 2013. Recenta revizuire a conturilor naționale elene din octombrie 2012 a evidențiat o contracție mai accentuată a PIB-ului real față de cifrele de bază din Decizia 2011/734/UE. Potrivit previziunilor din toamna 2012 ale serviciilor Comisiei, se estimează că PIB-ul real se va contracta în 2012 cu 6,0 % și cu încă 4,2 % în 2013 (față de o contracție de 4,7 % și o stagnare de 0,0 % în Decizia 2011/734/UE pentru 2012 și, respectiv, 2013) înainte de a crește cu 0,6 % în 2014. Această înrăutățire accentuată a scenariului economic presupune o deteriorare în consecință a perspectivelor privind finanțele publice, în ipoteza menținerii politicilor actuale.

| (9) | Se estimează că deficitul public va fi ajuns, în 2012, la 6,9 % din PIB, situându-se în limitele plafonului de deficit public [pe baza Sistemului european de conturi 1995, instituit prin Regulamentul (CE) nr. 2223/96 (6)] de 7,3 % din PIB, stabilit prin Decizia 2011/734/UE. În termeni nominali, se așteaptă ca deficitul public să atingă, în 2012, 13,4 miliarde EUR, față de plafonul de deficit de 14,8 miliarde EUR prevăzut în Decizia 2011/734/UE. Cu toate acestea, se așteaptă ca deficitul primar să fie puțin mai mare decât obiectivul de 1,0 % din PIB, în mare parte din cauza recesiunii mai grave decât se preconizase. Se estimează că Grecia și-a îmbunătățit deficitul structural cu 13,4 puncte procentuale din PIB, ajungând de la un deficit de 14,7 % în 2009 la un deficit estimat la 1,3 % în 2012. Grecia a asigurat astfel o îmbunătățire a soldului structural în perioada 2009-2012, care depășește deja valoarea minimă de 10 puncte procentuale din PIB recomandată de Consiliu pentru perioada 2009-2014. La 11 noiembrie 2012, parlamentul elen a adoptat bugetul pentru 2013, care este preconizat să genereze economii de peste 9,2 miliarde EUR, adică peste 5 % din PIB. Bugetul pe 2013 face parte din strategia bugetară pe termen mediu (SBTM) pentru perioada 2013-2016, adoptată de parlamentul elen cu câteva zile mai devreme, la 7 noiembrie 2012. SBTM și legislația de punere în aplicare a acesteia prevăd o consolidare fiscală foarte importantă și concentrată la începutul perioadei, ajungând la peste 7 % din PIB până în 2016, cu un set cuprinzător de măsuri structurale care stau la baza unei consolidări fiscale substanțiale. Ținând seama de aceste evoluții, trebuie actualizate condițiile specifice de politică din Memorandumul de înțelegere privind programul de ajustare economică al Greciei. Angajamentul asumat de Grecia vizează nu numai măsurile de consolidare fiscală, ci și măsurile necesare pentru consolidarea creșterii și pentru reducerea la minimum a oricărui impact social negativ. Prin urmare, Grecia a luat, în general, măsuri eficace în 2012 pentru a-și reduce deficitul în conformitate cu Decizia 2011/734/UE. |
| --- | --- |

(9)

Se estimează că deficitul public va fi ajuns, în 2012, la 6,9 % din PIB, situându-se în limitele plafonului de deficit public [pe baza Sistemului european de conturi 1995, instituit prin Regulamentul (CE) nr. 2223/96 (6)] de 7,3 % din PIB, stabilit prin Decizia 2011/734/UE. În termeni nominali, se așteaptă ca deficitul public să atingă, în 2012, 13,4 miliarde EUR, față de plafonul de deficit de 14,8 miliarde EUR prevăzut în Decizia 2011/734/UE. Cu toate acestea, se așteaptă ca deficitul primar să fie puțin mai mare decât obiectivul de 1,0 % din PIB, în mare parte din cauza recesiunii mai grave decât se preconizase. Se estimează că Grecia și-a îmbunătățit deficitul structural cu 13,4 puncte procentuale din PIB, ajungând de la un deficit de 14,7 % în 2009 la un deficit estimat la 1,3 % în 2012. Grecia a asigurat astfel o îmbunătățire a soldului structural în perioada 2009-2012, care depășește deja valoarea minimă de 10 puncte procentuale din PIB recomandată de Consiliu pentru perioada 2009-2014. La 11 noiembrie 2012, parlamentul elen a adoptat bugetul pentru 2013, care este preconizat să genereze economii de peste 9,2 miliarde EUR, adică peste 5 % din PIB. Bugetul pe 2013 face parte din strategia bugetară pe termen mediu (SBTM) pentru perioada 2013-2016, adoptată de parlamentul elen cu câteva zile mai devreme, la 7 noiembrie 2012. SBTM și legislația de punere în aplicare a acesteia prevăd o consolidare fiscală foarte importantă și concentrată la începutul perioadei, ajungând la peste 7 % din PIB până în 2016, cu un set cuprinzător de măsuri structurale care stau la baza unei consolidări fiscale substanțiale. Ținând seama de aceste evoluții, trebuie actualizate condițiile specifice de politică din Memorandumul de înțelegere privind programul de ajustare economică al Greciei. Angajamentul asumat de Grecia vizează nu numai măsurile de consolidare fiscală, ci și măsurile necesare pentru consolidarea creșterii și pentru reducerea la minimum a oricărui impact social negativ. Prin urmare, Grecia a luat, în general, măsuri eficace în 2012 pentru a-și reduce deficitul în conformitate cu Decizia 2011/734/UE.

| (10) | Potrivit previziunilor Comisiei din toamna 2012, s-a estimat că datoria publică consolidată urma să scadă cu 11,1 miliarde EUR în 2012, față de valoarea de 26,95 miliarde EUR prevăzută în Decizia 2011/734/UE. Acest lucru se datorează veniturilor din privatizări mai reduse decât se estimase, unei consolidări mai scăzute decât se preconizase a datoriei publice și diferențelor dintre contabilitatea de casă și cea de angajamente mai nefavorabile decât se estimase, precum și altor ajustări ale dobânzilor. Din cauza unui PIB nominal mai scăzut în urma revizuirii datelor statistice și în lumina perspectivelor macroeconomice mai slabe, ponderea datoriei în PIB ar urma să crească la 176,7 %, înainte de punerea în aplicare, în decembrie 2012, a inițiativelor convenite de statele membre a căror monedă este euro și a anumitor măsuri de reducere a datoriilor avute în vedere de Grecia, care ar reduce datoria la puțin peste 160 % din PIB până la sfârșitul lui 2012. Aceste măsuri ar trebui să îmbunătățească sustenabilitatea datoriei și anumite măsuri de reducere a acesteia avute în vedere de Grecia ar trebui să amelioreze sustenabilitatea traiectoriei datoriei, fără a afecta traiectoria fiscală pentru excedentul primar. Luând în considerare atât o scădere a deficitului bugetar, cât și o creștere mai puternică a PIB-ului nominal care rezultă din măsurile de politică structurală, se așteaptă ca ponderea datoriei în PIB să atingă nivelul maxim în 2013. Ponderea datoriei în PIB ar începe să se reducă din 2014, pentru a ajunge sub 160 % din PIB în 2016. |
| --- | --- |

(10)

Potrivit previziunilor Comisiei din toamna 2012, s-a estimat că datoria publică consolidată urma să scadă cu 11,1 miliarde EUR în 2012, față de valoarea de 26,95 miliarde EUR prevăzută în Decizia 2011/734/UE. Acest lucru se datorează veniturilor din privatizări mai reduse decât se estimase, unei consolidări mai scăzute decât se preconizase a datoriei publice și diferențelor dintre contabilitatea de casă și cea de angajamente mai nefavorabile decât se estimase, precum și altor ajustări ale dobânzilor. Din cauza unui PIB nominal mai scăzut în urma revizuirii datelor statistice și în lumina perspectivelor macroeconomice mai slabe, ponderea datoriei în PIB ar urma să crească la 176,7 %, înainte de punerea în aplicare, în decembrie 2012, a inițiativelor convenite de statele membre a căror monedă este euro și a anumitor măsuri de reducere a datoriilor avute în vedere de Grecia, care ar reduce datoria la puțin peste 160 % din PIB până la sfârșitul lui 2012. Aceste măsuri ar trebui să îmbunătățească sustenabilitatea datoriei și anumite măsuri de reducere a acesteia avute în vedere de Grecia ar trebui să amelioreze sustenabilitatea traiectoriei datoriei, fără a afecta traiectoria fiscală pentru excedentul primar. Luând în considerare atât o scădere a deficitului bugetar, cât și o creștere mai puternică a PIB-ului nominal care rezultă din măsurile de politică structurală, se așteaptă ca ponderea datoriei în PIB să atingă nivelul maxim în 2013. Ponderea datoriei în PIB ar începe să se reducă din 2014, pentru a ajunge sub 160 % din PIB în 2016.

| (11) | În pofida măsurilor eficiente aplicate, înrăutățirea accentuată a condițiilor economice implică o deteriorare în consecință a perspectivelor referitoare la finanțele publice, în ipoteza menținerii politicilor actuale, și îngreunează finalizarea procesului de corectare a deficitului excesiv până în 2014, astfel cum a solicitat Consiliul în Decizia 2011/734/UE. Date fiind evenimentele economice nefavorabile, se justifică o prelungire a termenului pentru perioada de ajustare. Concret, termenul stabilit în decizia Consiliului trebuie prelungit cu doi ani, și anume până în 2016. În cadrul traiectoriei revizuite a programului de ajustare economică, țintele în materie de sold primar ar trebui să fie fixate la 0 %, 1,5 %, 3 % și 4,5 % din PIB, respectiv pentru perioada 2013-2016. Traiectoria revizuită înseamnă o scădere a deficitului bugetului public general sub 3 % din PIB în 2016. Măsurile de reducere a datoriei care urmează a fi puse în aplicare în decembrie 2012 ar putea reduce plățile pentru dobânzi cu până la 1 % din PIB, facilitând aducerea deficitului bugetar sub 3 % din PIB deja în 2015. S-ar putea estima că aceste cifre vor semnifica o ameliorare a ponderii soldului primar ajustat ciclic în PIB de la 4,1 % în 2012 la 6,2 % în 2013 și la cel puțin 6,4 % din PIB în 2014, 2015 și 2016 și o pondere a deficitului public ajustat ciclic în PIB de – 1,3 % în 2012, 0,7 % în 2013, 0,4 % în 2014, 0,0 % în 2015 și – 0,4 % în 2016, reflectând profilul inițial al plăților pentru dobânzi. În pofida prelungirii termenului pentru corectarea deficitului excesiv însă, efortul fiscal necesar pentru a atinge obiectivul rămâne foarte mare în perioada 2013-2014 și puternic concentrat în prima parte a acesteia. Revizuirea termenului va menține astfel credibilitatea programului de ajustare economică, ținând totodată seama de impactul economic și social al consolidării și de necesitatea de a menține încrederea în capacitatea guvernului elen de a aborda provocările fiscale. |
| --- | --- |

(11)

În pofida măsurilor eficiente aplicate, înrăutățirea accentuată a condițiilor economice implică o deteriorare în consecință a perspectivelor referitoare la finanțele publice, în ipoteza menținerii politicilor actuale, și îngreunează finalizarea procesului de corectare a deficitului excesiv până în 2014, astfel cum a solicitat Consiliul în Decizia 2011/734/UE. Date fiind evenimentele economice nefavorabile, se justifică o prelungire a termenului pentru perioada de ajustare. Concret, termenul stabilit în decizia Consiliului trebuie prelungit cu doi ani, și anume până în 2016. În cadrul traiectoriei revizuite a programului de ajustare economică, țintele în materie de sold primar ar trebui să fie fixate la 0 %, 1,5 %, 3 % și 4,5 % din PIB, respectiv pentru perioada 2013-2016. Traiectoria revizuită înseamnă o scădere a deficitului bugetului public general sub 3 % din PIB în 2016. Măsurile de reducere a datoriei care urmează a fi puse în aplicare în decembrie 2012 ar putea reduce plățile pentru dobânzi cu până la 1 % din PIB, facilitând aducerea deficitului bugetar sub 3 % din PIB deja în 2015. S-ar putea estima că aceste cifre vor semnifica o ameliorare a ponderii soldului primar ajustat ciclic în PIB de la 4,1 % în 2012 la 6,2 % în 2013 și la cel puțin 6,4 % din PIB în 2014, 2015 și 2016 și o pondere a deficitului public ajustat ciclic în PIB de – 1,3 % în 2012, 0,7 % în 2013, 0,4 % în 2014, 0,0 % în 2015 și – 0,4 % în 2016, reflectând profilul inițial al plăților pentru dobânzi. În pofida prelungirii termenului pentru corectarea deficitului excesiv însă, efortul fiscal necesar pentru a atinge obiectivul rămâne foarte mare în perioada 2013-2014 și puternic concentrat în prima parte a acesteia. Revizuirea termenului va menține astfel credibilitatea programului de ajustare economică, ținând totodată seama de impactul economic și social al consolidării și de necesitatea de a menține încrederea în capacitatea guvernului elen de a aborda provocările fiscale.

| (12) | Fiecare măsură impusă prin prezenta decizie este utilă pentru obținerea ajustării fiscale necesare. Unele măsuri au un impact direct asupra situației bugetare a Greciei, în timp ce altele sunt măsuri structurale care vor duce la o guvernanță fiscală mai bună și la o situație bugetară mai solidă pe termen mediu. |
| --- | --- |

(12)

Fiecare măsură impusă prin prezenta decizie este utilă pentru obținerea ajustării fiscale necesare. Unele măsuri au un impact direct asupra situației bugetare a Greciei, în timp ce altele sunt măsuri structurale care vor duce la o guvernanță fiscală mai bună și la o situație bugetară mai solidă pe termen mediu.

| (13) | Deteriorarea foarte gravă a situației financiare a Greciei a determinat statele membre a căror monedă este euro să decidă acordarea unui sprijin pentru stabilitate Greciei, cu scopul de a proteja stabilitatea financiară a zonei euro în ansamblu, la care se adaugă și asistența multilaterală acordată de Fondul Monetar Internațional. Începând cu luna martie 2012, sprijinul acordat de statele membre a căror monedă este euro ia forma atât a mecanismului bilateral de împrumut pentru Grecia, cât și a unui împrumut din partea Fondului european de stabilitate financiară. Creditorii au decis ca sprijinul pe care îl acordă să fie condiționat de respectarea de către Grecia a Deciziei 2011/734/UE, astfel cum este modificată prin prezenta decizie. În special, se așteaptă ca Grecia să execute măsurile specificate în prezenta decizie în conformitate cu calendarul stabilit în aceasta, |
| --- | --- |

(13)

Deteriorarea foarte gravă a situației financiare a Greciei a determinat statele membre a căror monedă este euro să decidă acordarea unui sprijin pentru stabilitate Greciei, cu scopul de a proteja stabilitatea financiară a zonei euro în ansamblu, la care se adaugă și asistența multilaterală acordată de Fondul Monetar Internațional. Începând cu luna martie 2012, sprijinul acordat de statele membre a căror monedă este euro ia forma atât a mecanismului bilateral de împrumut pentru Grecia, cât și a unui împrumut din partea Fondului european de stabilitate financiară. Creditorii au decis ca sprijinul pe care îl acordă să fie condiționat de respectarea de către Grecia a Deciziei 2011/734/UE, astfel cum este modificată prin prezenta decizie. În special, se așteaptă ca Grecia să execute măsurile specificate în prezenta decizie în conformitate cu calendarul stabilit în aceasta,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizia 2011/734/UE se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 1 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 1
  (1)   Grecia trebuie să pună capăt situației actuale de deficit excesiv cât mai rapid posibil și, cel mai târziu, până în 2016.
  (2)   Traiectoria de ajustare în direcția corectării deficitului excesiv trebuie să urmărească atingerea unui deficit public primar (excluzând cheltuielile cu dobânzile) de maximum 2 925 milioane EUR (1,5 % din PIB) în 2012 și a unor excedente publice primare de cel puțin 0 milioane EUR (0,0 % din PIB) în 2013, 2 775 milioane EUR (1,5 % din PIB) în 2014, 5 700 milioane de EUR (3,0 % din PIB) în 2015 și 9 000 milioane EUR (4,5 % din PIB) în 2016. Aceste ținte pentru deficitul/excedentul primar implică un deficit public global, conform ESA, de 6,9 % din PIB în 2012, de 5,4 % din PIB în 2013, de 4,5 % din PIB în 2014, de 3,4 % din PIB în 2015 și de 2,0 % din PIB în 2016. Măsurile de reducere a datoriei care urmează să fie puse în aplicare în decembrie 2012 ar putea reduce plățile pentru dobânzi cu până la 1 % din PIB. S-ar putea estima că aceste cifre vor semnifica o ameliorare a ponderii soldului primar ajustat ciclic în PIB de la 4,1 % în 2012 la 6,2 % în 2013 și la cel puțin 6,4 % din PIB în 2014, 2015 și 2016 și o pondere a deficitului public ajustat ciclic în PIB de – 1,3 % în 2012, 0,7 % în 2013, 0,4 % în 2014, 0,0 % în 2015 și – 0,4 % în 2016, reflectând profilul plăților pentru dobânzi. Încasările din privatizarea de active financiare și nefinanciare, tranzacțiile legate de recapitalizarea băncilor, precum și toate transferurile legate de decizia Eurogrup din 21 februarie 2012 cu privire la veniturile băncilor centrale naționale din zona euro, inclusiv Banca Greciei, rezultate din deținerea de obligațiuni emise de guvernul elen în propriile portofolii de investiții, nu reduc efortul de consolidare fiscală necesar și nu sunt luate în calcul la evaluarea acestor ținte. Același lucru se aplică oricăror plăți din partea băncilor care înregistrează pierderi dincolo de cele care s-ar acumula din structura taxelor pentru garantarea injecției de capital existentă la 30 septembrie 2012.
  (3)   Traiectoria de ajustare menționată la alineatul (2), ținând seama de impactul măsurilor de reducere a datoriei care urmează să fie puse în aplicare în decembrie 2012, ar fi coerentă cu ponderea datoriei publice consolidate în PIB de sub 160 % în 2016.” |
| --- | --- |

1.

Articolul 1 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 1

(1)   Grecia trebuie să pună capăt situației actuale de deficit excesiv cât mai rapid posibil și, cel mai târziu, până în 2016.

(2)   Traiectoria de ajustare în direcția corectării deficitului excesiv trebuie să urmărească atingerea unui deficit public primar (excluzând cheltuielile cu dobânzile) de maximum 2 925 milioane EUR (1,5 % din PIB) în 2012 și a unor excedente publice primare de cel puțin 0 milioane EUR (0,0 % din PIB) în 2013, 2 775 milioane EUR (1,5 % din PIB) în 2014, 5 700 milioane de EUR (3,0 % din PIB) în 2015 și 9 000 milioane EUR (4,5 % din PIB) în 2016. Aceste ținte pentru deficitul/excedentul primar implică un deficit public global, conform ESA, de 6,9 % din PIB în 2012, de 5,4 % din PIB în 2013, de 4,5 % din PIB în 2014, de 3,4 % din PIB în 2015 și de 2,0 % din PIB în 2016. Măsurile de reducere a datoriei care urmează să fie puse în aplicare în decembrie 2012 ar putea reduce plățile pentru dobânzi cu până la 1 % din PIB. S-ar putea estima că aceste cifre vor semnifica o ameliorare a ponderii soldului primar ajustat ciclic în PIB de la 4,1 % în 2012 la 6,2 % în 2013 și la cel puțin 6,4 % din PIB în 2014, 2015 și 2016 și o pondere a deficitului public ajustat ciclic în PIB de – 1,3 % în 2012, 0,7 % în 2013, 0,4 % în 2014, 0,0 % în 2015 și – 0,4 % în 2016, reflectând profilul plăților pentru dobânzi. Încasările din privatizarea de active financiare și nefinanciare, tranzacțiile legate de recapitalizarea băncilor, precum și toate transferurile legate de decizia Eurogrup din 21 februarie 2012 cu privire la veniturile băncilor centrale naționale din zona euro, inclusiv Banca Greciei, rezultate din deținerea de obligațiuni emise de guvernul elen în propriile portofolii de investiții, nu reduc efortul de consolidare fiscală necesar și nu sunt luate în calcul la evaluarea acestor ținte. Același lucru se aplică oricăror plăți din partea băncilor care înregistrează pierderi dincolo de cele care s-ar acumula din structura taxelor pentru garantarea injecției de capital existentă la 30 septembrie 2012.

(3)   Traiectoria de ajustare menționată la alineatul (2), ținând seama de impactul măsurilor de reducere a datoriei care urmează să fie puse în aplicare în decembrie 2012, ar fi coerentă cu ponderea datoriei publice consolidate în PIB de sub 160 % în 2016.”

| 2. | La articolul 2 se adaugă următorul alineat:
  „(10a)   Grecia adoptă următoarele măsuri până la 4 decembrie 2012:






  (a) | bugetul pentru 2013 și SBTM până în 2016, precum și măsurile descrise în anexa IA la prezenta decizie și legislația de punere în aplicare corespunzătoare. SBTM trebuie să se bazeze pe măsurile permanente de consolidare fiscală care garantează că plafoanele de deficit pentru 2012-2016, stabilite în prezenta decizie, nu sunt depășite și că ponderea datoriei în PIB se înscrie pe o traiectorie descendentă sustenabilă; |
| --- | --- | --- |

2.

La articolul 2 se adaugă următorul alineat:

„(10a)   Grecia adoptă următoarele măsuri până la 4 decembrie 2012:

(a)

bugetul pentru 2013 și SBTM până în 2016, precum și măsurile descrise în anexa IA la prezenta decizie și legislația de punere în aplicare corespunzătoare. SBTM trebuie să se bazeze pe măsurile permanente de consolidare fiscală care garantează că plafoanele de deficit pentru 2012-2016, stabilite în prezenta decizie, nu sunt depășite și că ponderea datoriei în PIB se înscrie pe o traiectorie descendentă sustenabilă;

| (b) | prezentarea unui Plan de privatizare actualizat parlamentului elen și publicarea unei actualizări semestriale a Planului de dezvoltare a activelor; |
| --- | --- |

(b)

prezentarea unui Plan de privatizare actualizat parlamentului elen și publicarea unei actualizări semestriale a Planului de dezvoltare a activelor;

| (c) | transferul către portofoliul activelor de privatizare al HRADF al drepturilor de proprietate deplină și directă (acțiuni sau drepturi de concesiune) asupra Egnatia Motorway și a porturilor regionale Elefsina, Lavrio, Igumenița, Alexandroupolis, Volos, Kavala, Corfu, Patras, Heraklion și Rafina; |
| --- | --- |

(c)

transferul către portofoliul activelor de privatizare al HRADF al drepturilor de proprietate deplină și directă (acțiuni sau drepturi de concesiune) asupra Egnatia Motorway și a porturilor regionale Elefsina, Lavrio, Igumenița, Alexandroupolis, Volos, Kavala, Corfu, Patras, Heraklion și Rafina;

| (d) | garantarea faptului că ministerele de resort și alte entități competente vor furniza Secretariatului General pentru proprietatea publică acces complet la inventarul tuturor bunurilor imobiliare deținute de stat; |
| --- | --- |

(d)

garantarea faptului că ministerele de resort și alte entități competente vor furniza Secretariatului General pentru proprietatea publică acces complet la inventarul tuturor bunurilor imobiliare deținute de stat;

| (e) | modificarea și/sau abrogarea unor dispoziții statutare ale întreprinderilor deținute de stat (autoritățile portuare PPC, OLP și OLTH; HELPE, EYATH și EYDAP; porturi etc.) care se abat de la dreptul societăților comerciale private în ceea ce privește orice fel de restricții privind drepturile de vot ale acționarilor privați; |
| --- | --- |

(e)

modificarea și/sau abrogarea unor dispoziții statutare ale întreprinderilor deținute de stat (autoritățile portuare PPC, OLP și OLTH; HELPE, EYATH și EYDAP; porturi etc.) care se abat de la dreptul societăților comerciale private în ceea ce privește orice fel de restricții privind drepturile de vot ale acționarilor privați;

| (f) | legislație care să definească rolul și calificările secretarului general al administrației fiscale și în baza căreia ministrul de finanțe să delege competențe decizionale secretarului general al administrației fiscale; |
| --- | --- |

(f)

legislație care să definească rolul și calificările secretarului general al administrației fiscale și în baza căreia ministrul de finanțe să delege competențe decizionale secretarului general al administrației fiscale;

| (g) | direcționarea auditorilor fiscali cu experiență către activități care deservesc imperativele imediate în materie de venituri, prin consolidarea și transformarea domeniilor-cheie de aplicare a legii în domenii complet funcționale, precum unitatea pentru marii contribuabili, prin transferarea a 100 de auditori din alte funcții și prin crearea unei unități funcționale unice pentru persoanele cu averi importante și persoanele fizice autorizate cu venituri mari și dotarea unității cu 50 de auditori fiscali cu experiență care să fie direct răspunzători în fața secretarului general al administrației fiscale; |
| --- | --- |

(g)

direcționarea auditorilor fiscali cu experiență către activități care deservesc imperativele imediate în materie de venituri, prin consolidarea și transformarea domeniilor-cheie de aplicare a legii în domenii complet funcționale, precum unitatea pentru marii contribuabili, prin transferarea a 100 de auditori din alte funcții și prin crearea unei unități funcționale unice pentru persoanele cu averi importante și persoanele fizice autorizate cu venituri mari și dotarea unității cu 50 de auditori fiscali cu experiență care să fie direct răspunzători în fața secretarului general al administrației fiscale;

| (h) | un act al Consiliului de Miniștri (de înlocuire a actului Consiliului de Miniștri adoptat la 29 octombrie 2012), care să urmărească consolidarea execuției bugetare și a bunei administrări fiscale și să includă, în afara dispozițiilor din actul inițial al Consiliului de Miniștri, dispoziții suplimentare: (i) care să stabilească faptul că Memorandumurile de cooperare sunt semnate până la sfârșitul lunii decembrie a fiecărui an între Ministerul de finanțe și celelalte ministere sau între ministere și cadrele de conducere ale entităților supravegheate (acoperind astfel întreaga administrație publică); (ii) care să consolideze actualele constrângeri bugetare echilibrate pentru administrațiile locale pentru ca acestea să devină mai eficiente, incluzând mecanisme corective și de sancționare; (iii) care să consolideze actualul sistem de monitorizare pentru întreprinderile deținute de stat și să introducă un mecanism de punere în aplicare în caz de abateri de la obiectivele specifice identificate pentru fiecare întreprindere deținută de stat; și (iv) care să instituie cadrul pentru definirea unor obiective specifice pentru acoperirea Registrelor de angajamente operaționale pentru administrațiile locale și întreprinderile deținute de stat, care să fie stabilite până în luna decembrie a fiecărui an. Respectivul act al Consiliului de Miniștri trebuie să includă, de asemenea, mecanisme pentru corectarea transferurilor de la administrația centrală în vederea soluționării abaterilor de la obiective pe parcursul anului în cauză și, eventual, în următorii ani, asigurând, în același timp, faptul că arieratele nu cresc; actul trebuie să clarifice faptul că încasările din privatizarea activelor publice sunt plătite direct într-un cont separat pentru a monitoriza fluxurile de numerar, a evita deturnarea surselor de finanțare oficiale și a garanta realizarea la timp a serviciului datoriei; acesta stabilește reduceri automate ale cheltuielilor care trebuie aplicate de regulă atunci când țintele nu sunt atinse, asigurând totodată faptul că arieratele nu cresc; |
| --- | --- |

(h)

un act al Consiliului de Miniștri (de înlocuire a actului Consiliului de Miniștri adoptat la 29 octombrie 2012), care să urmărească consolidarea execuției bugetare și a bunei administrări fiscale și să includă, în afara dispozițiilor din actul inițial al Consiliului de Miniștri, dispoziții suplimentare: (i) care să stabilească faptul că Memorandumurile de cooperare sunt semnate până la sfârșitul lunii decembrie a fiecărui an între Ministerul de finanțe și celelalte ministere sau între ministere și cadrele de conducere ale entităților supravegheate (acoperind astfel întreaga administrație publică); (ii) care să consolideze actualele constrângeri bugetare echilibrate pentru administrațiile locale pentru ca acestea să devină mai eficiente, incluzând mecanisme corective și de sancționare; (iii) care să consolideze actualul sistem de monitorizare pentru întreprinderile deținute de stat și să introducă un mecanism de punere în aplicare în caz de abateri de la obiectivele specifice identificate pentru fiecare întreprindere deținută de stat; și (iv) care să instituie cadrul pentru definirea unor obiective specifice pentru acoperirea Registrelor de angajamente operaționale pentru administrațiile locale și întreprinderile deținute de stat, care să fie stabilite până în luna decembrie a fiecărui an. Respectivul act al Consiliului de Miniștri trebuie să includă, de asemenea, mecanisme pentru corectarea transferurilor de la administrația centrală în vederea soluționării abaterilor de la obiective pe parcursul anului în cauză și, eventual, în următorii ani, asigurând, în același timp, faptul că arieratele nu cresc; actul trebuie să clarifice faptul că încasările din privatizarea activelor publice sunt plătite direct într-un cont separat pentru a monitoriza fluxurile de numerar, a evita deturnarea surselor de finanțare oficiale și a garanta realizarea la timp a serviciului datoriei; acesta stabilește reduceri automate ale cheltuielilor care trebuie aplicate de regulă atunci când țintele nu sunt atinse, asigurând totodată faptul că arieratele nu cresc;

| (i) | un set de măsuri destinate să îmbunătățească actuala situație financiară a Organizației naționale pentru furnizarea asistenței medicale (EOPYY) și să asigure că execuția bugetară este mai apropiată de un buget echilibrat în 2012 și 2013, inclusiv: (i) raționalizarea pachetului de beneficii; (ii) creșterea ratei de participare a pacienților la plata pentru asistența medicală asigurată de furnizori privați; (iii) negocierea acordurilor cost-volum și revizuirea acordurilor case-mix (complexitatea cazurilor) cu furnizorii privați; (iv) revizuirea unei game de servicii de diagnostic și fizioterapie contractate de EOPYY cu furnizori privați și a taxelor aplicate acestor servicii cu scopul de a reduce costurile conexe cu cel puțin 80 de milioane EUR în 2013; (v) introducerea unui sistem al prețurilor de referință pentru rambursarea dispozitivelor medicale; și (vi) creșterea progresivă a contribuțiilor plătite de membrii OGA până la media celor plătite de alți membri ai EOPYY; |
| --- | --- |

(i)

un set de măsuri destinate să îmbunătățească actuala situație financiară a Organizației naționale pentru furnizarea asistenței medicale (EOPYY) și să asigure că execuția bugetară este mai apropiată de un buget echilibrat în 2012 și 2013, inclusiv: (i) raționalizarea pachetului de beneficii; (ii) creșterea ratei de participare a pacienților la plata pentru asistența medicală asigurată de furnizori privați; (iii) negocierea acordurilor cost-volum și revizuirea acordurilor case-mix (complexitatea cazurilor) cu furnizorii privați; (iv) revizuirea unei game de servicii de diagnostic și fizioterapie contractate de EOPYY cu furnizori privați și a taxelor aplicate acestor servicii cu scopul de a reduce costurile conexe cu cel puțin 80 de milioane EUR în 2013; (v) introducerea unui sistem al prețurilor de referință pentru rambursarea dispozitivelor medicale; și (vi) creșterea progresivă a contribuțiilor plătite de membrii OGA până la media celor plătite de alți membri ai EOPYY;

| (j) | următoarele măsuri legate de rambursarea medicamentelor: (i) o legislație pentru controlul cheltuielilor cu medicamentele care să activeze măsuri de urgență (inclusiv, de exemplu, o reducere generală a prețurilor), în cazul în care, din orice motiv, mecanismul existent de recuperare automată nu este suficient pentru a atinge obiectivul; astfel de măsuri trebuie să producă o sumă echivalentă de economii; (ii) un decret ministerial care să stabilească noul prag de recuperare pentru 2013 (2,44 miliarde EUR pentru pacienții tratați ambulatoriu); (iii) actualizarea listei de prețuri și a listei pozitive a medicamentelor rambursabile, în special prin stabilirea rambursării exclusiv pentru pachetele eficiente din punctul de vedere al costurilor pentru boli cronice, prin transferarea medicamentelor de pe lista pozitivă pe lista negativă și pe cea a medicamentelor eliberate fără prescripție medicală și prin introducerea unui sistem al prețurilor de referință elaborat de Organizația națională pentru medicamente (EOF). Aceste liste trebuie actualizate cel puțin de două ori pe an, în conformitate cu Directiva 89/105/CEE a Consiliului; și (iv) înlocuirea de către farmacii a medicamentelor prescrise cu produsul cel mai ieftin conținând aceeași substanță activă din categoria de referință («substituția generică» obligatorie).” |
| --- | --- |

(j)

următoarele măsuri legate de rambursarea medicamentelor: (i) o legislație pentru controlul cheltuielilor cu medicamentele care să activeze măsuri de urgență (inclusiv, de exemplu, o reducere generală a prețurilor), în cazul în care, din orice motiv, mecanismul existent de recuperare automată nu este suficient pentru a atinge obiectivul; astfel de măsuri trebuie să producă o sumă echivalentă de economii; (ii) un decret ministerial care să stabilească noul prag de recuperare pentru 2013 (2,44 miliarde EUR pentru pacienții tratați ambulatoriu); (iii) actualizarea listei de prețuri și a listei pozitive a medicamentelor rambursabile, în special prin stabilirea rambursării exclusiv pentru pachetele eficiente din punctul de vedere al costurilor pentru boli cronice, prin transferarea medicamentelor de pe lista pozitivă pe lista negativă și pe cea a medicamentelor eliberate fără prescripție medicală și prin introducerea unui sistem al prețurilor de referință elaborat de Organizația națională pentru medicamente (EOF). Aceste liste trebuie actualizate cel puțin de două ori pe an, în conformitate cu Directiva 89/105/CEE a Consiliului; și (iv) înlocuirea de către farmacii a medicamentelor prescrise cu produsul cel mai ieftin conținând aceeași substanță activă din categoria de referință («substituția generică» obligatorie).”

| 3. | La articolul 2, alineatul (11) se înlocuiește cu textul următor:
  „(11)   Grecia adoptă următoarele măsuri înainte de sfârșitul lunii decembrie 2012:






  (a) | o reformă fiscală a impozitului pe venit și a impozitului pe profit care vizează simplificarea sistemului fiscal, lărgind baza de impozitare și eliminând scutirile și regimurile preferențiale; |
| --- | --- | --- |

3.

La articolul 2, alineatul (11) se înlocuiește cu textul următor:

„(11)   Grecia adoptă următoarele măsuri înainte de sfârșitul lunii decembrie 2012:

(a)

o reformă fiscală a impozitului pe venit și a impozitului pe profit care vizează simplificarea sistemului fiscal, lărgind baza de impozitare și eliminând scutirile și regimurile preferențiale;

| (b) | legislația primară și secundară necesare pentru asigurarea unei puneri în aplicare rapide a Planului de privatizare; |
| --- | --- |

(b)

legislația primară și secundară necesare pentru asigurarea unei puneri în aplicare rapide a Planului de privatizare;

| (c) | instituirea unui cadru de reglementare pentru societățile de distribuție a apei; |
| --- | --- |

(c)

instituirea unui cadru de reglementare pentru societățile de distribuție a apei;

| (d) | măsuri de îmbunătățire a administrației fiscale, care să introducă evaluări ale rezultatelor, să îmbunătățească folosirea tehnicilor de evaluare a riscurilor, să înființeze și să consolideze unități de specialiști în gestionarea datoriilor; |
| --- | --- |

(d)

măsuri de îmbunătățire a administrației fiscale, care să introducă evaluări ale rezultatelor, să îmbunătățească folosirea tehnicilor de evaluare a riscurilor, să înființeze și să consolideze unități de specialiști în gestionarea datoriilor;

| (e) | pregătirea și publicarea unui plan pentru lichidarea arieratelor datorate furnizorilor de către entitățile publice și a rambursărilor de taxe; |
| --- | --- |

(e)

pregătirea și publicarea unui plan pentru lichidarea arieratelor datorate furnizorilor de către entitățile publice și a rambursărilor de taxe;

| (f) | finalizarea punerii în aplicare a reformei funcționării fondurilor publice secundare/suplimentare de pensii și unificarea tuturor fondurilor existente în sectorul public; |
| --- | --- |

(f)

finalizarea punerii în aplicare a reformei funcționării fondurilor publice secundare/suplimentare de pensii și unificarea tuturor fondurilor existente în sectorul public;

| (g) | o legislație care să extindă aplicarea reducerii de 5 % companiilor farmaceutice (existentă pentru medicamentele vândute spitalelor) la toate produsele vândute în farmaciile EOPYY; |
| --- | --- |

(g)

o legislație care să extindă aplicarea reducerii de 5 % companiilor farmaceutice (existentă pentru medicamentele vândute spitalelor) la toate produsele vândute în farmaciile EOPYY;

| (h) | o creștere a ponderii medicamentelor generice pentru a atinge 35 % din volumul total al medicamentelor vândute de farmacii; |
| --- | --- |

(h)

o creștere a ponderii medicamentelor generice pentru a atinge 35 % din volumul total al medicamentelor vândute de farmacii;

| (i) | repartizarea de controlori interni pentru toate spitalele și adoptarea de către toate spitalele a registrelor de angajamente.” |
| --- | --- |

(i)

repartizarea de controlori interni pentru toate spitalele și adoptarea de către toate spitalele a registrelor de angajamente.”

| 4. | La articolul 2 se adaugă următoarele alineate:
  „(12)   Grecia trebuie să adopte următoarele măsuri înainte de sfârșitul lunii martie 2013:






  (a) | să emită un decret ministerial pentru ajustarea prețurilor pentru consumatorii finali pentru clienții rețelei de joasă tensiune; |
| --- | --- | --- |

4.

La articolul 2 se adaugă următoarele alineate:

„(12)   Grecia trebuie să adopte următoarele măsuri înainte de sfârșitul lunii martie 2013:

(a)

să emită un decret ministerial pentru ajustarea prețurilor pentru consumatorii finali pentru clienții rețelei de joasă tensiune;

| (b) | să actualizeze SBTM, inclusiv prin stabilirea unor plafoane obligatorii de cheltuieli pe trei ani pentru subsectoarele administrației publice; |
| --- | --- |

(b)

să actualizeze SBTM, inclusiv prin stabilirea unor plafoane obligatorii de cheltuieli pe trei ani pentru subsectoarele administrației publice;

| (c) | să adopte planuri de recrutare pentru ministerele de resort; |
| --- | --- |

(c)

să adopte planuri de recrutare pentru ministerele de resort;

| (d) | să creeze o administrație fiscală semnificativ mai autonomă și să specifice gradul de autonomie, cadrul de guvernanță, răspunderea, competențele juridice ale șefului administrației fiscale și dotarea inițială cu personal a organizației; |
| --- | --- |

(d)

să creeze o administrație fiscală semnificativ mai autonomă și să specifice gradul de autonomie, cadrul de guvernanță, răspunderea, competențele juridice ale șefului administrației fiscale și dotarea inițială cu personal a organizației;

| (e) | să elaboreze și să facă public un nou plan complet de combatere a corupției în serviciul public, incluzând dispoziții speciale pentru administrația fiscală și vamală; |
| --- | --- |

(e)

să elaboreze și să facă public un nou plan complet de combatere a corupției în serviciul public, incluzând dispoziții speciale pentru administrația fiscală și vamală;

| (f) | să facă pe deplin operațională o procedură standard pentru revizuirea valorilor impozabile ale bunurilor imobiliare în vederea unei mai bune corelări a acestora cu prețurile de pe piață sub responsabilitatea Direcției de impozitare a capitalului; |
| --- | --- |

(f)

să facă pe deplin operațională o procedură standard pentru revizuirea valorilor impozabile ale bunurilor imobiliare în vederea unei mai bune corelări a acestora cu prețurile de pe piață sub responsabilitatea Direcției de impozitare a capitalului;

| (g) | să transfere 40 de bunuri imobiliare noi (identificate ca «bunuri imobiliare loturile 2 și 3» în Planul de privatizare) la HRADF. |
| --- | --- |

(g)

să transfere 40 de bunuri imobiliare noi (identificate ca «bunuri imobiliare loturile 2 și 3» în Planul de privatizare) la HRADF.

(13)   Grecia trebuie să adopte următoarele măsuri înainte de sfârșitul lunii iunie 2013:

| (a) | să atingă ținta de a dispune de 2 000 de auditori fiscali complet funcționali; |
| --- | --- |

(a)

să atingă ținta de a dispune de 2 000 de auditori fiscali complet funcționali;

| (b) | să adopte un nou cod de procedură fiscală; |
| --- | --- |

(b)

să adopte un nou cod de procedură fiscală;

| (c) | să asigure faptul că platforma pentru achiziții electronice publice este pregătită pentru utilizarea de către toate organismele centrale de achiziții. |
| --- | --- |

(c)

să asigure faptul că platforma pentru achiziții electronice publice este pregătită pentru utilizarea de către toate organismele centrale de achiziții.

(14)   Grecia adoptă, până la sfârșitul lui septembrie 2013, legislația necesară în vederea introducerii unei reguli bugetare care să asigure echilibrul structural, cu un mecanism de corecție automată.”

| 5. | Textul care figurează în anexa la prezenta decizie este introdus ca anexa IA. |
| --- | --- |

5.

Textul care figurează în anexa la prezenta decizie este introdus ca anexa IA.

Articolul 2

Prezenta decizie produce efecte de la data notificării.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează Republicii Elene.

Adoptată la Bruxelles, 4 decembrie 2012.

Pentru Consiliu

Președintele

S. ALETRARIS

---

(1)  JO L 145, 11.6.2010, p. 6.

1

(2)  JO L 296, 15.11.2011, p. 38.

2

(3)  Decizia 2011/791/UE a Consiliului (JO L 320, 3.12.2011, p. 28).

3

(4)  Decizia 2012/211/UE a Consiliului (JO L 113, 25.4.2012, p. 8).

4

(5)  JO L 209, 2.8.1997, p. 6.

5

(6)  Regulamentul (CE) nr. 2223/96 al Consiliului din 25 iunie 1996 privind Sistemul European de conturi naționale și regionale din Comunitate (JO L 310, 30.11.1996, p. 1).

6

---

ANEXĂ

„ANEXA IA

STRATEGIA FISCALĂ PE TERMEN MEDIU – 16 MĂSURI

Măsurile suplimentare incluse în strategia bugetară pe termen mediu (SBTM) până în 2016 sunt următoarele:

| 1. | Raționalizarea masei salariale cu cel puțin 1 110 de milioane EUR în 2013 și cu încă 259 de milioane EUR în 2014. |
| --- | --- |

1.

Raționalizarea masei salariale cu cel puțin 1 110 de milioane EUR în 2013 și cu încă 259 de milioane EUR în 2014.

| 2. | Economii cu pensiile de cel puțin 4 800 de milioane EUR în 2013 și de încă 423 de milioane EUR în 2014. |
| --- | --- |

2.

Economii cu pensiile de cel puțin 4 800 de milioane EUR în 2013 și de încă 423 de milioane EUR în 2014.

| 3. | Reduceri ale cheltuielilor operaționale ale statului de cel puțin 239 de milioane EUR în 2013 și de încă 285 de milioane EUR în 2014. |
| --- | --- |

3.

Reduceri ale cheltuielilor operaționale ale statului de cel puțin 239 de milioane EUR în 2013 și de încă 285 de milioane EUR în 2014.

| 4. | Economii obținute prin raționalizarea și ameliorarea eficienței cheltuielilor legate de educație de cel puțin 86 de milioane EUR în 2013 și de încă 37 de milioane EUR în 2014. |
| --- | --- |

4.

Economii obținute prin raționalizarea și ameliorarea eficienței cheltuielilor legate de educație de cel puțin 86 de milioane EUR în 2013 și de încă 37 de milioane EUR în 2014.

| 5. | Economii în întreprinderile de stat de cel puțin 249 de milioane EUR în 2013 și de încă 123 de milioane EUR în 2014. |
| --- | --- |

5.

Economii în întreprinderile de stat de cel puțin 249 de milioane EUR în 2013 și de încă 123 de milioane EUR în 2014.

| 6. | Reduceri ale cheltuielilor operaționale din sectorul apărării care să genereze economii de cel puțin 303 milioane EUR în 2013 și de încă 100 de milioane EUR în 2014. |
| --- | --- |

6.

Reduceri ale cheltuielilor operaționale din sectorul apărării care să genereze economii de cel puțin 303 milioane EUR în 2013 și de încă 100 de milioane EUR în 2014.

| 7. | Economii în domeniul cheltuielilor de sănătate și al cheltuielilor cu produsele farmaceutice de cel puțin 455 de milioane EUR în 2013 și de încă 620 de milioane EUR în 2014. |
| --- | --- |

7.

Economii în domeniul cheltuielilor de sănătate și al cheltuielilor cu produsele farmaceutice de cel puțin 455 de milioane EUR în 2013 și de încă 620 de milioane EUR în 2014.

| 8. | Economii obținute prin raționalizarea prestațiilor sociale de cel puțin 217 de milioane EUR în 2013 și de încă 78 de milioane EUR în 2014. |
| --- | --- |

8.

Economii obținute prin raționalizarea prestațiilor sociale de cel puțin 217 de milioane EUR în 2013 și de încă 78 de milioane EUR în 2014.

| 9. | Reduceri ale transferurilor de la administrația centrală către administrațiile locale de cel puțin 50 de milioane EUR în 2013 și de încă 160 de milioane EUR în 2014. |
| --- | --- |

9.

Reduceri ale transferurilor de la administrația centrală către administrațiile locale de cel puțin 50 de milioane EUR în 2013 și de încă 160 de milioane EUR în 2014.

| 10. | Reduceri ale cheltuielilor din bugetul de investiții publice (investiții publice finanțate pe plan intern) de 150 de milioane EUR în 2013 și de încă 150 de milioane EUR în 2014. |
| --- | --- |

10.

Reduceri ale cheltuielilor din bugetul de investiții publice (investiții publice finanțate pe plan intern) de 150 de milioane EUR în 2013 și de încă 150 de milioane EUR în 2014.

| 11. | O creștere a veniturilor de cel puțin 1 689 de milioane EUR în 2013 și de încă 1 799 de milioane EUR în 2014.” |
| --- | --- |

11.

O creștere a veniturilor de cel puțin 1 689 de milioane EUR în 2013 și de încă 1 799 de milioane EUR în 2014.”

---