# Eiropas Savienības L 318/2012

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2012.318.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 318 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 55. sējums2012. gada 15. novembris |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2012.318.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 318

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

55. sējums2012. gada 15. novembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) Nr. 1067/2012 (2012. gada 14. novembris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 267/2012 par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1068/2012 (2012. gada 30. oktobris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Aceituna Aloreña de Málaga (ACVN)) | 3 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1069/2012 (2012. gada 31. oktobris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Newmarket Sausage (AĢIN)) | 5 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1070/2012 (2012. gada 14. novembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2535/2001 attiecībā uz piena un piena produktu preferenciālu ārpuskvotas importu un to piena produktu importa kvotu, kuru izcelsme ir Moldovas Republikā | 7 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1071/2012 (2012. gada 14. novembris), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas un Taizemes izcelsmes kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importu | 10 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 1072/2012 (2012. gada 14. novembris), ar ko uzliek antidempinga pagaidu maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas galda piederumu un virtuves piederumu importam | 28 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1073/2012 (2012. gada 14. novembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 66 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2012/701/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 13. novembris), ar ko groza Lēmumu 2008/185/EK attiecībā uz Īrijas, Ziemeļīrijas un Bolcāno provinces Itālijā iekļaušanu dalībvalstu vai to reģionu sarakstā, ko nav skārusi Aujeski slimība
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 7976)

   (
  1
  ) | 68 |
| | | 2012/702/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 13. novembris), ar ko groza Lēmumu 2008/855/EK attiecībā uz noteiktu veidu gaļas un gaļas produktu nosūtīšanu uz citām dalībvalstīm no attiecīgajām dalībvalstīm, kuru apgabali uzskaitīti minētā lēmuma pielikuma III daļā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 7977)

   (
  1
  ) | 71 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) Nr. 1067/2012 (2012. gada 14. novembris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 267/2012 par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1068/2012 (2012. gada 30. oktobris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Aceituna Aloreña de Málaga (ACVN))

Aceituna Aloreña de Málaga

3

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1069/2012 (2012. gada 31. oktobris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Newmarket Sausage (AĢIN))

Newmarket Sausage

5

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1070/2012 (2012. gada 14. novembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2535/2001 attiecībā uz piena un piena produktu preferenciālu ārpuskvotas importu un to piena produktu importa kvotu, kuru izcelsme ir Moldovas Republikā

7

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1071/2012 (2012. gada 14. novembris), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas un Taizemes izcelsmes kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importu

10

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 1072/2012 (2012. gada 14. novembris), ar ko uzliek antidempinga pagaidu maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas galda piederumu un virtuves piederumu importam

28

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1073/2012 (2012. gada 14. novembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

66

LĒMUMI

2012/701/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 13. novembris), ar ko groza Lēmumu 2008/185/EK attiecībā uz Īrijas, Ziemeļīrijas un Bolcāno provinces Itālijā iekļaušanu dalībvalstu vai to reģionu sarakstā, ko nav skārusi Aujeski slimība
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 7976)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 7976)

1

68

2012/702/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 13. novembris), ar ko groza Lēmumu 2008/855/EK attiecībā uz noteiktu veidu gaļas un gaļas produktu nosūtīšanu uz citām dalībvalstīm no attiecīgajām dalībvalstīm, kuru apgabali uzskaitīti minētā lēmuma pielikuma III daļā
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 7977)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 7977)

1

71

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 15.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 318/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 318/1

---

PADOMES REGULA (ES) Nr. 1067/2012

(2012. gada 14. novembris),

ar ko groza Regulu (ES) Nr. 267/2012 par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 215. pantu,

ņemot vērā Padomes 2010. gada 26. jūlija Lēmumu 2010/413/KĀDP, ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret Irānu (1),

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgo priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ar Padomes Regulu (ES) Nr. 267/2012 (2) tiek īstenoti pasākumi, kas noteikti Lēmumā 2010/413/KĀDP. Minētā regula cita starpā paredz visu līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšanu, kuri ir regulas VIII un IX pielikumā uzskaitīto personu, vienību un struktūru īpašumā, valdījumā, turējumā vai kontrolē. |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes Regulu (ES) Nr. 267/2012 (2) tiek īstenoti pasākumi, kas noteikti Lēmumā 2010/413/KĀDP. Minētā regula cita starpā paredz visu līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšanu, kuri ir regulas VIII un IX pielikumā uzskaitīto personu, vienību un struktūru īpašumā, valdījumā, turējumā vai kontrolē.

| (2) | Padomes Lēmumā 2012/635/KĀDP (3) ir paredzēts atbrīvojums no ierobežojošiem pasākumiem, lai aizsargātu Savienības energoapgādes drošību. |
| --- | --- |

(2)

Padomes Lēmumā 2012/635/KĀDP (3) ir paredzēts atbrīvojums no ierobežojošiem pasākumiem, lai aizsargātu Savienības energoapgādes drošību.

| (3) | Minētais atbrīvojums ir Līguma piemērošanas jomā, un tādēļ ir nepieciešamas Savienības mēroga reglamentējošas darbības šā pasākuma īstenošanai. |
| --- | --- |

(3)

Minētais atbrīvojums ir Līguma piemērošanas jomā, un tādēļ ir nepieciešamas Savienības mēroga reglamentējošas darbības šā pasākuma īstenošanai.

| (4) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 267/2012. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 267/2012.

| (5) | Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamā dienā pēc tās publicēšanas, |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamā dienā pēc tās publicēšanas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulā (ES) Nr. 267/2012 pievieno šādu pantu:

“28.a pants

Aizliegumus, kas minēti 23. panta 2. un 3. punktā, nepiemēro darbībām un darījumiem, kas veikti attiecībā uz IX pielikumā uzskaitītajām vienībām:

| a) | kurām ir tiesības, kas izriet no 39. pantā minētā kopražošanas nolīguma, ko pirms 2010. gada 27. oktobra tām sākotnēji piešķīrusi suverēna valsts, kas nav Irāna, tiktāl, ciktāl šādi akti vai darījumi attiecas uz minēto vienību dalību minētajā nolīgumā; |
| --- | --- |

a)

kurām ir tiesības, kas izriet no 39. pantā minētā kopražošanas nolīguma, ko pirms 2010. gada 27. oktobra tām sākotnēji piešķīrusi suverēna valsts, kas nav Irāna, tiktāl, ciktāl šādi akti vai darījumi attiecas uz minēto vienību dalību minētajā nolīgumā;

| b) | ciktāl tas ir vajadzīgs, lai līdz 2014. gada 31. decembrim izpildītu saistības, kas izriet no 12. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem līgumiem, ar nosacījumu, ka attiecīgā kompetentā iestāde ir iepriekš piešķīrusi atļauju par šīm darbībām un darījumiem, izskatot katru gadījumu atsevišķi, un ka attiecīgā dalībvalsts ir informējusi pārējās dalībvalstis un Komisiju par savu nodomu piešķirt atļauju.” |
| --- | --- |

b)

ciktāl tas ir vajadzīgs, lai līdz 2014. gada 31. decembrim izpildītu saistības, kas izriet no 12. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem līgumiem, ar nosacījumu, ka attiecīgā kompetentā iestāde ir iepriekš piešķīrusi atļauju par šīm darbībām un darījumiem, izskatot katru gadījumu atsevišķi, un ka attiecīgā dalībvalsts ir informējusi pārējās dalībvalstis un Komisiju par savu nodomu piešķirt atļauju.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 14. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  OV L 195, 27.7.2010., 39. lpp.

1

(2)  OV L 88, 24.3.2012., 1. lpp.

2

(3)  OV L 282, 16.10.2012., 58. lpp.

3

---

| 15.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 318/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 318/3

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1068/2012

(2012. gada 30. oktobris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Aceituna Aloreña de Málaga (ACVN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Spānijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Aceituna Aloreña de Málaga ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Spānijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Aceituna Aloreña de Málaga ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 30. oktobrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

1

(2)  OV C 69, 7.3.2012., 10. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.6. grupa.   Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

SPĀNIJA

Aceituna Aloreña de Málaga (ACVN)

---

| 15.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 318/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 318/5

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1069/2012

(2012. gada 31. oktobris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Newmarket Sausage (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Apvienotās Karalistes iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Newmarket Sausage ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Apvienotās Karalistes iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Newmarket Sausage ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 31. oktobrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

1

(2)  OV C 69, 7.3.2012., 15. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.2. grupa.   Gaļas produkti

APVIENOTĀ KARALISTE

Newmarket Sausage (AĢIN)

---

| 15.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 318/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 318/7

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1070/2012

(2012. gada 14. novembris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2535/2001 attiecībā uz piena un piena produktu preferenciālu ārpuskvotas importu un to piena produktu importa kvotu, kuru izcelsme ir Moldovas Republikā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 144. panta 1. punktu un 148. panta c) punktu saistībā ar 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2001. gada 14. decembra Regulas (EK) Nr. 2535/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz piena un piena produktu importa režīmu un tarifu kvotu atvēršanu (2), 2. sadaļas I nodaļu piemēro importa kvotai Nr. 09.4210, kas paredzēta Padomes Regulā (EK) Nr. 55/2008 (3) un kas piešķirta Moldovas Republikai līdz 2012. gadam. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 581/2011 (4) Regulas (EK) Nr. 55/2008 piemērošanu pagarināja līdz 2015. gada beigām. Tāpēc ir lietderīgi Regulā (EK) Nr. 2535/2001 ņemt vērā kvotas Nr. 09.4210 termiņa pagarinājumu. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2001. gada 14. decembra Regulas (EK) Nr. 2535/2001, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz piena un piena produktu importa režīmu un tarifu kvotu atvēršanu (2), 2. sadaļas I nodaļu piemēro importa kvotai Nr. 09.4210, kas paredzēta Padomes Regulā (EK) Nr. 55/2008 (3) un kas piešķirta Moldovas Republikai līdz 2012. gadam. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 581/2011 (4) Regulas (EK) Nr. 55/2008 piemērošanu pagarināja līdz 2015. gada beigām. Tāpēc ir lietderīgi Regulā (EK) Nr. 2535/2001 ņemt vērā kvotas Nr. 09.4210 termiņa pagarinājumu.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 2535/2001 2. sadaļas II nodaļa paredz noteikumus par preferenciālu ārpuskvotas importu saskaņā ar konkrētiem nolīgumiem un tiesību aktiem. Lai nodrošinātu importa pienācīgu pārvaldību, ir lietderīgi šos noteikumus piemērot arī visam pārējam preferenciālajam ārpuskvotas importam, uz ko attiecas minētās regulas 2. pants. Turklāt skaidrības un pārredzamības labad ir lietderīgi šajos noteikumos ietvert pienākumu licenču pieteikumu un licenču 24. ailē norādīt preferenciālo ievedmuitas nodokli. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 2535/2001 2. sadaļas II nodaļa paredz noteikumus par preferenciālu ārpuskvotas importu saskaņā ar konkrētiem nolīgumiem un tiesību aktiem. Lai nodrošinātu importa pienācīgu pārvaldību, ir lietderīgi šos noteikumus piemērot arī visam pārējam preferenciālajam ārpuskvotas importam, uz ko attiecas minētās regulas 2. pants. Turklāt skaidrības un pārredzamības labad ir lietderīgi šajos noteikumos ietvert pienākumu licenču pieteikumu un licenču 24. ailē norādīt preferenciālo ievedmuitas nodokli.

| (3) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 2535/2001. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 2535/2001.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 2535/2001 groza šādi:

| (1) | regulas 2. sadaļas II nodaļu aizstāj ar šādu nodaļu:
  "II   NODAĻA


  Ārpuskvotas imports tikai uz importa licences pamata

  20. pants
  1.   Šo nodaļu piemēro:






  a) | preferenciālajam ārpuskvotas importam, kas minēts:






  i) | EK un Turcijas Asociācijas padomes Lēmuma Nr. 1/98 1. protokola I pielikumā; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

regulas 2. sadaļas II nodaļu aizstāj ar šādu nodaļu:

"II   NODAĻA

Ārpuskvotas imports tikai uz importa licences pamata

20. pants

1.   Šo nodaļu piemēro:

a)

preferenciālajam ārpuskvotas importam, kas minēts:

i)

EK un Turcijas Asociācijas padomes Lēmuma Nr. 1/98 1. protokola I pielikumā;

| ii) | nolīguma ar Dienvidāfriku IV pielikumā; |
| --- | --- |

ii)

nolīguma ar Dienvidāfriku IV pielikumā;

| iii) | Eiropas Kopienas un Šveices nolīguma par lauksaimniecības produktu tirdzniecību 2. pielikumā; |
| --- | --- |

iii)

Eiropas Kopienas un Šveices nolīguma par lauksaimniecības produktu tirdzniecību 2. pielikumā;

| b) | visam pārējam Regulas (EK) Nr. 376/2008 II pielikuma I daļas J punktā minēto produktu preferenciālam ārpuskvotas importam. |
| --- | --- |

b)

visam pārējam Regulas (EK) Nr. 376/2008 II pielikuma I daļas J punktā minēto produktu preferenciālam ārpuskvotas importam.

2.   Šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā importa produkti un tiem piemērojamās nodokļu likmes ir uzskaitītas šīs regulas II pielikumā.

21. pants

1.   Licences pieteikumos un licencēs norāda:

| a) | 8. ailē — izcelsmes valsti; |
| --- | --- |

a)

8. ailē — izcelsmes valsti;

| b) | 20. ailē — vienu no XVI pielikumā uzskaitītajiem ierakstiem. |
| --- | --- |

b)

20. ailē — vienu no XVI pielikumā uzskaitītajiem ierakstiem.

2.   Licences 24. ailē norāda piemērojamo samazināto nodokļa likmi.

3.   Licences rada saistības veikt importu no 8. ailē norādītās valsts.

22. pants

Samazināto nodokļa likmi piemēro tikai tad, kad uzrādīta importa licence un pieņemta deklarācija par laišanu brīvā apgrozībā, kam pievienots izcelsmes apliecinājums."

| (2) | Regulas I pielikuma J daļu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

(2)

Regulas I pielikuma J daļu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 14. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 341, 22.12.2001., 29. lpp.

2

(3)  OV L 20, 24.1.2008., 1. lpp.

3

(4)  OV L 165, 24.6.2011., 5. lpp.

4

---

PIELIKUMS

“I.J

TARIFA KVOTA ATBILSTOŠI REGULAS (EK) Nr. 55/2008 I PIELIKUMAM

| Kvotas numurs | KN kods | Apraksts (1) | Izcelsmes valsts | Importa gads | Gada kvota laikposmam no 1. janvāra līdz 31. decembrim
  (tonnās)
  (produkta svara) | Ievedmuitas nodoklis
  (EUR/100 kg neto svara) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uz gadu | Uz sešiem mēnešiem |
| 09.4210 | 0401 līdz 0406 | | Moldovas Republika | | | | 0 |
| Piena produkti | No 2008. gada 1. jūlija līdz 31. decembrim | | 1 000 |
| | 2009. gads | 1 000 | 500 |
| | No 2010. līdz 2015. gadam | 1 500 | 750 |

Kvotas numurs

KN kods

Apraksts (1)

Izcelsmes valsts

Importa gads

Gada kvota laikposmam no 1. janvāra līdz 31. decembrim

(tonnās)

(produkta svara)

Ievedmuitas nodoklis

(EUR/100 kg neto svara)

Uz gadu

Uz sešiem mēnešiem

09.4210

0401 līdz 0406

Moldovas Republika

0

Piena produkti

No 2008. gada 1. jūlija līdz 31. decembrim

1 000

2009. gads

1 000

500

No 2010. līdz 2015. gadam

1 500

750

---

(1)  Neatkarīgi no kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumiem produktu aprakstu formulējumi uzskatāmi vienīgi par orientējošiem, šā pielikuma kontekstā preferenču sistēmas piemērojamību nosakot pēc KN koda. Ja norādīti ex KN kodi, preferenču sistēmas piemērojamību nosaka, pamatojoties uz KN kodu un atbilstošo aprakstu kopumā.”

1

ex

---

| 15.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 318/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 318/10

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1071/2012

(2012. gada 14. novembris),

ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas un Taizemes izcelsmes kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (turpmāk “pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,

pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Procedūras uzsākšana

| (1) | Eiropas Komisija (“Komisija”) 2012. gada 16. februārī ar paziņojumu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”), Taizemes un Indonēzijas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importu Savienībā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (“Komisija”) 2012. gada 16. februārī ar paziņojumu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”), Taizemes un Indonēzijas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importu Savienībā.

| (2) | Procedūra tika sākta, pamatojoties uz sūdzību, ko 2012. gada 3. janvārī iesniedza Eiropas Savienības Kaļamā čuguna cauruļu savienotājelementu ražošanas nozares aizsardzības komiteja (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kas pārstāv vairāk nekā 50 % no kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu (“kaļami vītņoti savienotājelementi”) kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie tika uzskatīti par pietiekamiem, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Procedūra tika sākta, pamatojoties uz sūdzību, ko 2012. gada 3. janvārī iesniedza Eiropas Savienības Kaļamā čuguna cauruļu savienotājelementu ražošanas nozares aizsardzības komiteja (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kas pārstāv vairāk nekā 50 % no kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu (“kaļami vītņoti savienotājelementi”) kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie tika uzskatīti par pietiekamiem, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

2.   Procedūrā iesaistītās personas

| (3) | Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus, nesaistītos importētājus, lietotājus un eksportētājvalstu pārstāvjus par izmeklēšanas sākšanu. Komisija par procedūras sākšanu informēja arī ražotājus Argentīnā, jo tā bija izraudzīta par iespējamo analogo valsti. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus, nesaistītos importētājus, lietotājus un eksportētājvalstu pārstāvjus par izmeklēšanas sākšanu. Komisija par procedūras sākšanu informēja arī ražotājus Argentīnā, jo tā bija izraudzīta par iespējamo analogo valsti. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

| (4) | Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(4)

Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

| (5) | Ņemot vērā ĶTR ražotāju eksportētāju, Savienības ražotāju un nesaistīto importētāju lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu izlemt, vai ir jāpiemēro atlases metode, un, ja ir, veikt atlasi, visi ĶTR ražotāji eksportētāji, Savienības ražotāji un nesaistītie importētāji tika aicināti ziņot par sevi Komisijai un atbilstoši paziņojumam par procedūras sākšanu sniegt pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar kaļamiem vītņotiem savienotājelementiem (kas definēti turpmāk B sadaļā) periodā no 2011. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. Netika paredzēta atlase attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem pārējās divās attiecīgajās valstīs – Taizemē un Indonēzijā. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā ĶTR ražotāju eksportētāju, Savienības ražotāju un nesaistīto importētāju lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu izlemt, vai ir jāpiemēro atlases metode, un, ja ir, veikt atlasi, visi ĶTR ražotāji eksportētāji, Savienības ražotāji un nesaistītie importētāji tika aicināti ziņot par sevi Komisijai un atbilstoši paziņojumam par procedūras sākšanu sniegt pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar kaļamiem vītņotiem savienotājelementiem (kas definēti turpmāk B sadaļā) periodā no 2011. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. Netika paredzēta atlase attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem pārējās divās attiecīgajās valstīs – Taizemē un Indonēzijā.

| (6) | Lai ĶTR ražotāji eksportētāji varētu iesniegt pieprasījumu par tirgus ekonomikas režīma (“TER”) vai individuāla režīma (“IR”) piemērošanu, ja viņi to vēlētos, Komisija nosūtīja zināmajiem iesaistītajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem un Ķīnas iestādēm pieprasījuma veidlapas. Divi uzņēmumi pieprasīja TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu, bet četri uzņēmumi pieprasīja IR saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu. |
| --- | --- |

(6)

Lai ĶTR ražotāji eksportētāji varētu iesniegt pieprasījumu par tirgus ekonomikas režīma (“TER”) vai individuāla režīma (“IR”) piemērošanu, ja viņi to vēlētos, Komisija nosūtīja zināmajiem iesaistītajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem un Ķīnas iestādēm pieprasījuma veidlapas. Divi uzņēmumi pieprasīja TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu, bet četri uzņēmumi pieprasīja IR saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu.

| (7) | Komisija iesaistītajiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR, Ķīnas iestādēm un sūdzības iesniedzējam oficiāli darīja zināmus konstatējumus saistībā ar TER. Viņiem tika dota arī iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli. |
| --- | --- |

(7)

Komisija iesaistītajiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR, Ķīnas iestādēm un sūdzības iesniedzējam oficiāli darīja zināmus konstatējumus saistībā ar TER. Viņiem tika dota arī iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli.

| (8) | Attiecībā uz Savienības ražotājiem un kā pienācīgi paskaidrots turpmāk 29. apsvērumā, seši Savienības ražotāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Pamatojoties uz informāciju, ko saņēma no Savienības ražotājiem, kas sadarbojās, Komisija izveidoja izlasi no trim Savienības ražotājiem, pamatojoties uz to pārdošanas apjomu. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz Savienības ražotājiem un kā pienācīgi paskaidrots turpmāk 29. apsvērumā, seši Savienības ražotāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Pamatojoties uz informāciju, ko saņēma no Savienības ražotājiem, kas sadarbojās, Komisija izveidoja izlasi no trim Savienības ražotājiem, pamatojoties uz to pārdošanas apjomu.

| (9) | Kā paskaidrots turpmāk 31. apsvērumā, 33 nesaistīti importētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Pamatojoties uz šo personu sniegto informāciju, Komisija izveidoja izlasi no deviņiem importētājiem, kuriem bija lielākais importa apjoms uz Savienību un kuru ģeogrāfiskā atrašanās vieta bija Savienībā. Viens importētājs neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, tāpēc galīgajā izlasē tika iekļauti atlikušie astoņi importētāji. |
| --- | --- |

(9)

Kā paskaidrots turpmāk 31. apsvērumā, 33 nesaistīti importētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Pamatojoties uz šo personu sniegto informāciju, Komisija izveidoja izlasi no deviņiem importētājiem, kuriem bija lielākais importa apjoms uz Savienību un kuru ģeogrāfiskā atrašanās vieta bija Savienībā. Viens importētājs neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, tāpēc galīgajā izlasē tika iekļauti atlikušie astoņi importētāji.

| (10) | Kā skaidrots turpmāk 30. apsvērumā, 12 ĶTR ražotāji eksportētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Pamatojoties uz šo personu sniegto informāciju, Komisija izveidoja izlasi no trim ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kuriem bija lielākais eksporta apjoms uz Savienību. |
| --- | --- |

(10)

Kā skaidrots turpmāk 30. apsvērumā, 12 ĶTR ražotāji eksportētāji sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Pamatojoties uz šo personu sniegto informāciju, Komisija izveidoja izlasi no trim ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kuriem bija lielākais eksporta apjoms uz Savienību.

| (11) | Komisija nosūtīja anketas trim atlasītajiem Savienības ražotājiem, trim atlasītajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, trim Taizemes ražotājiem eksportētājiem, trim Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem, deviņiem nesaistītiem importētājiem un septiņiem lietotājiem. |
| --- | --- |

(11)

Komisija nosūtīja anketas trim atlasītajiem Savienības ražotājiem, trim atlasītajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, trim Taizemes ražotājiem eksportētājiem, trim Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem, deviņiem nesaistītiem importētājiem un septiņiem lietotājiem.

| (12) | Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim atlasītajiem Savienības ražotājiem, trim Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, diviem Taizemes ražotājiem eksportētājiem, viena Indonēzijas ražotāja eksportētāja un astoņiem nesaistītiem importētājiem. Neviens lietotājs neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(12)

Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim atlasītajiem Savienības ražotājiem, trim Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, diviem Taizemes ražotājiem eksportētājiem, viena Indonēzijas ražotāja eksportētāja un astoņiem nesaistītiem importētājiem. Neviens lietotājs neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

| (13) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:






  a) | Savienības ražotāji






  — | ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Spānija |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:

a)

Savienības ražotāji

—

ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Spānija

| — | Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulgārija |
| --- | --- |

—

Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulgārija

| — | Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Austrija |
| --- | --- |

—

Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Austrija

| b) | ražotāji eksportētāji ĶTR






  — | Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, ĶTR |
| --- | --- | --- |

b)

ražotāji eksportētāji ĶTR

—

Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, ĶTR

| — | Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, ĶTR |
| --- | --- |

—

Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, ĶTR

| — | Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, ĶTR |
| --- | --- |

—

Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, ĶTR

| c) | ražotāji eksportētāji Taizemē






  — | Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Taizeme |
| --- | --- | --- |

c)

ražotāji eksportētāji Taizemē

—

Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Taizeme

| — | BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Taizeme |
| --- | --- |

—

BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Taizeme

| d) | ražotāji eksportētāji Indonēzijā






  — | PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonēzija |
| --- | --- | --- |

d)

ražotāji eksportētāji Indonēzijā

—

PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonēzija

| e) | nesaistītie importētāji Savienībā






  — | Crane Limited, Ipswich, Apvienotā Karaliste |
| --- | --- | --- |

e)

nesaistītie importētāji Savienībā

—

Crane Limited, Ipswich, Apvienotā Karaliste

| — | GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Vācija |
| --- | --- |

—

GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Vācija

| — | Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Vācija |
| --- | --- |

—

Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Vācija

| — | MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Nīderlande |
| --- | --- |

—

MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Nīderlande

| — | Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Itālija |
| --- | --- |

—

Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Itālija

| (14) | Ievērojot vajadzību noteikt normālo vērtību attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem ĶTR, ja tiem nepiešķirtu TER, tika veikta pārbaude šādā uzņēmumā ar mērķi noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz Indijas kā analogās valsts datiem:






  — | Jainson Industries, Jalandhar, Punjab, Indija |
| --- | --- | --- |

(14)

Ievērojot vajadzību noteikt normālo vērtību attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem ĶTR, ja tiem nepiešķirtu TER, tika veikta pārbaude šādā uzņēmumā ar mērķi noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz Indijas kā analogās valsts datiem:

—

Jainson Industries, Jalandhar, Punjab, Indija

3.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (15) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2008. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(15)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2008. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

1.   Attiecīgais ražojums

| (16) | Attiecīgais ražojums, kas aprakstīts paziņojumā par procedūras sākšanu, ir kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementi (“attiecīgais ražojums”), uz kuriem patlaban attiecas KN kods ex 7307 19 10. |
| --- | --- |

(16)

Attiecīgais ražojums, kas aprakstīts paziņojumā par procedūras sākšanu, ir kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementi (“attiecīgais ražojums”), uz kuriem patlaban attiecas KN kods ex 7307 19 10.

| (17) | Galvenās izejvielas ir metāllūžņi, kokss/elektroenerģija, smiltis (formēšanai) un cinks (galvanizācijai). Pirmais solis ražošanas procesā ir metāllūžņu kausēšana kupolveida krāsnīs. Tam seko formēšana un dažādu veidņu liešana, kuras pēc tam tiek sadalītas atsevišķo gabalos. Ražojumi tiek ilgstoši atkvēlināti, lai nodrošinātu, ka tie ir pietiekami formējami un izmantojami gadījumos, kuros, piemēram, ir nepieciešams, lai tie būtu izturīgi pret triecieniem, vibrāciju un strauju temperatūras maiņu. Pēc tam vajadzības gadījumā savienotājelementus var cinkot. Tad tiek veikta ražojumu vītņošana. |
| --- | --- |

(17)

Galvenās izejvielas ir metāllūžņi, kokss/elektroenerģija, smiltis (formēšanai) un cinks (galvanizācijai). Pirmais solis ražošanas procesā ir metāllūžņu kausēšana kupolveida krāsnīs. Tam seko formēšana un dažādu veidņu liešana, kuras pēc tam tiek sadalītas atsevišķo gabalos. Ražojumi tiek ilgstoši atkvēlināti, lai nodrošinātu, ka tie ir pietiekami formējami un izmantojami gadījumos, kuros, piemēram, ir nepieciešams, lai tie būtu izturīgi pret triecieniem, vibrāciju un strauju temperatūras maiņu. Pēc tam vajadzības gadījumā savienotājelementus var cinkot. Tad tiek veikta ražojumu vītņošana.

| (18) | Kaļamus vītņotus savienotājelementus izmanto, lai savienotu divas vai vairākas caurules, cauruli ar aparātu, mainītu šķidrumu plūsmas virzienu vai noslēgtu cauruli. Kaļamus vītņotus savienotājelementus galvenokārt izmanto gāzes, ūdens un apkures sistēmās dzīvojamās un nedzīvojamās ēkās. Tos izmanto arī naftas pārstrādes rūpnīcu cauruļvadu sistēmās. Kaļamie savienotājelementi ir pieejami daudzās konfigurācijās, visbiežāk kā 90 grādu leņķa līkumi, cauruļvadu brīvgala veidojumi, savienojumi un uzmavas. Tos piedāvā gan kā melnus (necinkotus), gan cinkotus ražojumus. |
| --- | --- |

(18)

Kaļamus vītņotus savienotājelementus izmanto, lai savienotu divas vai vairākas caurules, cauruli ar aparātu, mainītu šķidrumu plūsmas virzienu vai noslēgtu cauruli. Kaļamus vītņotus savienotājelementus galvenokārt izmanto gāzes, ūdens un apkures sistēmās dzīvojamās un nedzīvojamās ēkās. Tos izmanto arī naftas pārstrādes rūpnīcu cauruļvadu sistēmās. Kaļamie savienotājelementi ir pieejami daudzās konfigurācijās, visbiežāk kā 90 grādu leņķa līkumi, cauruļvadu brīvgala veidojumi, savienojumi un uzmavas. Tos piedāvā gan kā melnus (necinkotus), gan cinkotus ražojumus.

2.   Līdzīgais ražojums

| (19) | Tika konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam un ražojumam, ko ražo un pārdod ĶTR, Taizemes un Indonēzijas iekšzemes tirgū, un Indijas, kuru izraudzīja par analogo valsti, iekšzemes tirgū, kā arī ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā, ir vienādas fizikālās un tehniskās īpašības. Tāpēc tie provizoriski uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē (“līdzīgais ražojums”). |
| --- | --- |

(19)

Tika konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam un ražojumam, ko ražo un pārdod ĶTR, Taizemes un Indonēzijas iekšzemes tirgū, un Indijas, kuru izraudzīja par analogo valsti, iekšzemes tirgū, kā arī ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā, ir vienādas fizikālās un tehniskās īpašības. Tāpēc tie provizoriski uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē (“līdzīgais ražojums”).

| (20) | Vairākās prasības, galvenokārt no importētāju un arī no dalībvalsts iestāžu puses, tika iesniegtas saistībā ar ražojumu spektru. Prasības turpmākā tekstā ir aplūkotas atsevišķi. |
| --- | --- |

(20)

Vairākās prasības, galvenokārt no importētāju un arī no dalībvalsts iestāžu puses, tika iesniegtas saistībā ar ražojumu spektru. Prasības turpmākā tekstā ir aplūkotas atsevišķi.

| (21) | Importētājs apgalvoja, ka “elektriski cinkoti savienotājelementi” būtu jāizslēdz no kaļamu vītņotu savienotājelementu definīcijas. Tas argumentēja, ka elektriski cinkotu savienotājelementu ražošanas procesā pēc vītņošanas ietilpst papildu ražošanas posmi, piemēram, mazgāšana un vēl viena elektriskā cinkošana. Tas neapšaubāmi uzlabo kvalitāti un rada priekšrocības salīdzinājumā ar parastajiem savienotājelementiem. Tomēr ir skaidrs, ka elektriski cinkoti savienotājelementi ir pilnībā aizstājami ar parastiem savienotājelementiem, tiem ir tādas pašas fiziskās un tehniskās īpašības. Līdz ar to tos uzskata par attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(21)

Importētājs apgalvoja, ka “elektriski cinkoti savienotājelementi” būtu jāizslēdz no kaļamu vītņotu savienotājelementu definīcijas. Tas argumentēja, ka elektriski cinkotu savienotājelementu ražošanas procesā pēc vītņošanas ietilpst papildu ražošanas posmi, piemēram, mazgāšana un vēl viena elektriskā cinkošana. Tas neapšaubāmi uzlabo kvalitāti un rada priekšrocības salīdzinājumā ar parastajiem savienotājelementiem. Tomēr ir skaidrs, ka elektriski cinkoti savienotājelementi ir pilnībā aizstājami ar parastiem savienotājelementiem, tiem ir tādas pašas fiziskās un tehniskās īpašības. Līdz ar to tos uzskata par attiecīgo ražojumu.

| (22) | Tas pats importētājs importē kompresijas savienotājelementu galvenās sastāvdaļas, ko tas montē ar citām daļām, veidojot gatavus kompresijas savienotājelementus. Tika apšaubīts, vai kompresijas savienotājelementu galvenās sastāvdaļas ietilpst attiecīgā ražojuma definīcijā. Kaut arī šīs galvenās sastāvdaļas izskatās kā savienotājelementi un ir vītņotas, tās nevar tieši izmantot, lai savienotu caurules, proti, pirms ar tām var savienot caurules, tās ir jāsamontē. Lai gan tās ir dārgākas, tās ir aizstājamas ar citiem vītņotiem savienotājelementiem, jo tās tāpat izmanto, lai savienotu caurules, tomēr galvenokārt remonta vajadzībām, nevis jaunās iekārtās. Tādēļ tiek provizoriski secināts, ka kompresijas savienotājelementi un to galvenās sastāvdaļas ietilpst attiecīgā ražojuma definīcijā. |
| --- | --- |

(22)

Tas pats importētājs importē kompresijas savienotājelementu galvenās sastāvdaļas, ko tas montē ar citām daļām, veidojot gatavus kompresijas savienotājelementus. Tika apšaubīts, vai kompresijas savienotājelementu galvenās sastāvdaļas ietilpst attiecīgā ražojuma definīcijā. Kaut arī šīs galvenās sastāvdaļas izskatās kā savienotājelementi un ir vītņotas, tās nevar tieši izmantot, lai savienotu caurules, proti, pirms ar tām var savienot caurules, tās ir jāsamontē. Lai gan tās ir dārgākas, tās ir aizstājamas ar citiem vītņotiem savienotājelementiem, jo tās tāpat izmanto, lai savienotu caurules, tomēr galvenokārt remonta vajadzībām, nevis jaunās iekārtās. Tādēļ tiek provizoriski secināts, ka kompresijas savienotājelementi un to galvenās sastāvdaļas ietilpst attiecīgā ražojuma definīcijā.

| (23) | Dažas personas apgalvoja, ka kaļamos savienotājelementus, ko ražo un pārdod Savienības ražotāji, nevar uzskatīt par salīdzināmiem ar tiem, ko attiecīgās eksportētājvalstis ražo un eksportē uz Savienību, jo Savienības ražojumos izmantotais materiāls parasti ir baltais čuguns, savukārt eksportētajos savienotājelementos ir izmantots melnais kaļamais čuguns. |
| --- | --- |

(23)

Dažas personas apgalvoja, ka kaļamos savienotājelementus, ko ražo un pārdod Savienības ražotāji, nevar uzskatīt par salīdzināmiem ar tiem, ko attiecīgās eksportētājvalstis ražo un eksportē uz Savienību, jo Savienības ražojumos izmantotais materiāls parasti ir baltais čuguns, savukārt eksportētajos savienotājelementos ir izmantots melnais kaļamais čuguns.

| (24) | Kā jau secināts Padomes Regulā (EK) Nr. 1784/2000 (3) attiecībā uz šo pašu ražojumu, izmeklēšanā provizoriski tika konstatēts, ka nav mērķtirgus uztveres atšķirību, nošķirot baltā čuguna savienotājelementus un melnā čuguna savienotājelementus, jo visos aspektos, izņemot oglekļa saturu, tiem ir ļoti līdzīgas īpašības, vienāds gala lietojums, tāpēc tie ir savstarpēji aizstājami. To apstiprina fakts, ka importētāji/tirgotāji, kas pērk gan kaļamā melnā čuguna savienotājelementus no attiecīgajām valstīm, gan Savienības ražošanas nozares ražotos kaļamā baltā čuguna savienotājelementus, pārdod tos lietotājiem, nenošķirot divas minētās materiālu kategorijas. Attiecībā uz aplūkojamā ražojuma lietotājiem izmeklēšanā apstiprināja, ka viņi būtībā nenošķir baltā čuguna vai melnā čuguna savienotājelementus. |
| --- | --- |

(24)

Kā jau secināts Padomes Regulā (EK) Nr. 1784/2000 (3) attiecībā uz šo pašu ražojumu, izmeklēšanā provizoriski tika konstatēts, ka nav mērķtirgus uztveres atšķirību, nošķirot baltā čuguna savienotājelementus un melnā čuguna savienotājelementus, jo visos aspektos, izņemot oglekļa saturu, tiem ir ļoti līdzīgas īpašības, vienāds gala lietojums, tāpēc tie ir savstarpēji aizstājami. To apstiprina fakts, ka importētāji/tirgotāji, kas pērk gan kaļamā melnā čuguna savienotājelementus no attiecīgajām valstīm, gan Savienības ražošanas nozares ražotos kaļamā baltā čuguna savienotājelementus, pārdod tos lietotājiem, nenošķirot divas minētās materiālu kategorijas. Attiecībā uz aplūkojamā ražojuma lietotājiem izmeklēšanā apstiprināja, ka viņi būtībā nenošķir baltā čuguna vai melnā čuguna savienotājelementus.

| (25) | Turklāt gan savienotājelementi no baltā čuguna, gan savienotājelementi no melnā čuguna ir iekļauti Eiropas standartā NE 10242 un starptautiskajā standartā ISO 49, kuros ir precizētas prasības par kaļamo savienotājelementu projektēšanu un to ekspluatācijas īpašībām. Kas attiecas konkrēti uz izmantojamā materiāla kvalitāti, ir atļauts izmantot gan balto čugunu, gan melno čugunu. |
| --- | --- |

(25)

Turklāt gan savienotājelementi no baltā čuguna, gan savienotājelementi no melnā čuguna ir iekļauti Eiropas standartā NE 10242 un starptautiskajā standartā ISO 49, kuros ir precizētas prasības par kaļamo savienotājelementu projektēšanu un to ekspluatācijas īpašībām. Kas attiecas konkrēti uz izmantojamā materiāla kvalitāti, ir atļauts izmantot gan balto čugunu, gan melno čugunu.

| (26) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka Savienības ražotāju daļas ražotos un pārdotos kaļamā baltā čuguna savienotājelementus būtu jāuzskata par līdzīgu ražojumu kaļamā melnā čuguna savienotājelementiem, kurus attiecīgās eksporta valstis ražojušas un eksportējušas uz Savienību. |
| --- | --- |

(26)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka Savienības ražotāju daļas ražotos un pārdotos kaļamā baltā čuguna savienotājelementus būtu jāuzskata par līdzīgu ražojumu kaļamā melnā čuguna savienotājelementiem, kurus attiecīgās eksporta valstis ražojušas un eksportējušas uz Savienību.

| (27) | Viens importētājs importēja ierobežotu daudzumu nepabeigtus savienotājelementus bez vītnes. Vītni pēc tam iestrādāja importētājs. Tā kā importētās preces nav vītņotas, tās neuzskata par attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(27)

Viens importētājs importēja ierobežotu daudzumu nepabeigtus savienotājelementus bez vītnes. Vītni pēc tam iestrādāja importētājs. Tā kā importētās preces nav vītņotas, tās neuzskata par attiecīgo ražojumu.

| (28) | Vienas dalībvalsts iestādes norādīja uz to, ka saskaņā ar skaidrojumiem, kuri iekļauti kombinētajā nomenklatūrā (4), apzīmējums “kaļams” ietver lodveida grafīta čugunu (identisks kaļamajam čugunam (ductile cast iron)). Neviena no ieinteresētajām personām neziņoja par šā kaļamā čuguna vītņoto savienotājelementu pārdošanu IP, tomēr ir pierādījumi, ka tas ir iespējams. Šiem savienotājelementiem ir tādas pašas fiziskās pamatīpašības kā izmeklējamiem kaļamiem vītņotiem savienotājelementiem, tāpēc uzskata par lietderīgu precizēt, ka šā kaļamā čuguna ražojumi ietilpst procedūras un pasākumu jomā. |
| --- | --- |

(28)

Vienas dalībvalsts iestādes norādīja uz to, ka saskaņā ar skaidrojumiem, kuri iekļauti kombinētajā nomenklatūrā (4), apzīmējums “kaļams” ietver lodveida grafīta čugunu (identisks kaļamajam čugunam (ductile cast iron)). Neviena no ieinteresētajām personām neziņoja par šā kaļamā čuguna vītņoto savienotājelementu pārdošanu IP, tomēr ir pierādījumi, ka tas ir iespējams. Šiem savienotājelementiem ir tādas pašas fiziskās pamatīpašības kā izmeklējamiem kaļamiem vītņotiem savienotājelementiem, tāpēc uzskata par lietderīgu precizēt, ka šā kaļamā čuguna ražojumi ietilpst procedūras un pasākumu jomā.

C.   ATLASE

1.   Savienības ražotāju atlase

| (29) | Saskaņā ar pamatregulas 17. pantu Komisija izlasi veidoja, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo kaļamo vītņoto savienotājelementu pārdošanas apjomu nesaistītiem klientiem Savienībā, kuru atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. No sešiem Savienības ražotājiem, par kuriem zināms, ka tie ražo līdzīgo ražojumu, izlasē iekļāva trīs ražotājus, kuri pieder pie divām uzņēmumu grupām un veido 81 % no kaļamo vītņoto savienotājelementu pārdošanas apjoma nesaistītiem klientiem Savienībā. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu notika apspriešanās ar visiem Savienības ražotājiem un sūdzības iesniedzēju un visas ieinteresētās personas tika aicinātas izteikt piezīmes par ierosināto izlasi. Par izlases izveidi netika saņemtas piezīmes. |
| --- | --- |

(29)

Saskaņā ar pamatregulas 17. pantu Komisija izlasi veidoja, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo kaļamo vītņoto savienotājelementu pārdošanas apjomu nesaistītiem klientiem Savienībā, kuru atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. No sešiem Savienības ražotājiem, par kuriem zināms, ka tie ražo līdzīgo ražojumu, izlasē iekļāva trīs ražotājus, kuri pieder pie divām uzņēmumu grupām un veido 81 % no kaļamo vītņoto savienotājelementu pārdošanas apjoma nesaistītiem klientiem Savienībā. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu notika apspriešanās ar visiem Savienības ražotājiem un sūdzības iesniedzēju un visas ieinteresētās personas tika aicinātas izteikt piezīmes par ierosināto izlasi. Par izlases izveidi netika saņemtas piezīmes.

2.   ĶTR ražotāju eksportētāju atlase

| (30) | Saskaņā ar pamatregulas 17. pantu Komisija izlasi veidoja, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo eksporta apjomu, kuru atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. Divpadsmit ražotāji eksportētāji, kas veidoja 51 % no Ķīnas eksporta uz Savienību IP laikā, iesniedza atlasei vajadzīgo informāciju, kas bija prasīta paziņojuma par procedūras sākšanu A pielikumā. Izveidotajā izlasē ir trīs uzņēmumi, kuri pārstāv 88 % no tā eksporta apjoma no ĶTR uz Savienību, ko bija veikušas personas, kuras sadarbojās. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu notika apspriešanās ar visiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem un Ķīnas iestādēm. Par izlases izveidi netika saņemtas piezīmes. |
| --- | --- |

(30)

Saskaņā ar pamatregulas 17. pantu Komisija izlasi veidoja, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo eksporta apjomu, kuru atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. Divpadsmit ražotāji eksportētāji, kas veidoja 51 % no Ķīnas eksporta uz Savienību IP laikā, iesniedza atlasei vajadzīgo informāciju, kas bija prasīta paziņojuma par procedūras sākšanu A pielikumā. Izveidotajā izlasē ir trīs uzņēmumi, kuri pārstāv 88 % no tā eksporta apjoma no ĶTR uz Savienību, ko bija veikušas personas, kuras sadarbojās. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu notika apspriešanās ar visiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem un Ķīnas iestādēm. Par izlases izveidi netika saņemtas piezīmes.

3.   Nesaistīto importētāju atlase

| (31) | Saskaņā ar pamatregulas 17. pantu Komisija izlasi izveidoja, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo importa apjomu Savienībā, kuru atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt, kā arī uz uzņēmumu ģeogrāfisko atrašanās vietu. Pavisam 33 nesaistīti importētāji iesniedza informāciju, kas bija vajadzīga atlasei un bija pieprasīta paziņojuma par procedūras sākšanu B pielikumā. Sākotnējo izlasi veidoja tādi seši importētāji piecās dalībvalstīs, kas pārstāv 59 % no kaļamo vītņoto savienotājelementu importa, ko Savienībā veikuši importētāji, kas sadarbojās. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu notika apspriešanās ar visiem importētājiem. Pēc tam, kad bija saņemtas piezīmes, izlasē iekļāva vēl trīs uzņēmumus, tāpēc galīgajā izlasē bija deviņi importētāji sešās dalībvalstīs, kas pārstāvēja 67 % no kaļamo vītņoto savienotājelementu importa Savienībā, ko bija veikuši importētāji, kas sadarbojās. Netika saņemtas citas piezīmes par paplašināto izlasi. Viens importētājs neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, tāpēc galīgajā atlasē bija iekļauti atlikušie astoņi importētāji. |
| --- | --- |

(31)

Saskaņā ar pamatregulas 17. pantu Komisija izlasi izveidoja, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo importa apjomu Savienībā, kuru atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt, kā arī uz uzņēmumu ģeogrāfisko atrašanās vietu. Pavisam 33 nesaistīti importētāji iesniedza informāciju, kas bija vajadzīga atlasei un bija pieprasīta paziņojuma par procedūras sākšanu B pielikumā. Sākotnējo izlasi veidoja tādi seši importētāji piecās dalībvalstīs, kas pārstāv 59 % no kaļamo vītņoto savienotājelementu importa, ko Savienībā veikuši importētāji, kas sadarbojās. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu notika apspriešanās ar visiem importētājiem. Pēc tam, kad bija saņemtas piezīmes, izlasē iekļāva vēl trīs uzņēmumus, tāpēc galīgajā izlasē bija deviņi importētāji sešās dalībvalstīs, kas pārstāvēja 67 % no kaļamo vītņoto savienotājelementu importa Savienībā, ko bija veikuši importētāji, kas sadarbojās. Netika saņemtas citas piezīmes par paplašināto izlasi. Viens importētājs neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, tāpēc galīgajā atlasē bija iekļauti atlikušie astoņi importētāji.

D.   DEMPINGS

1.   Ķīnas Tautas Republika

1.1.   Tirgus ekonomikas režīms

| (32) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu antidempinga izmeklēšanās, kas attiecas uz ĶTR izcelsmes importu, normālo vērtību nosaka saskaņā ar 2. panta 1. līdz 6. punktu tiem ražotājiem, par kuriem konstatē, ka viņi izpilda pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktos kritērijus. |
| --- | --- |

(32)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu antidempinga izmeklēšanās, kas attiecas uz ĶTR izcelsmes importu, normālo vērtību nosaka saskaņā ar 2. panta 1. līdz 6. punktu tiem ražotājiem, par kuriem konstatē, ka viņi izpilda pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktos kritērijus.

| (33) | Īsumā un vienīgi ērtības labad šeit sniegts šo kritēriju izklāsts:






  1. | ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus nosacījumiem, bez ievērojamas valsts iejaukšanās, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības; |
| --- | --- | --- |

(33)

Īsumā un vienīgi ērtības labad šeit sniegts šo kritēriju izklāsts:

1.

ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus nosacījumiem, bez ievērojamas valsts iejaukšanās, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības;

| 2. | uzņēmumiem ir viens skaidrs grāmatvedības pamatdokumentu kopums, kam veic neatkarīgu revīziju saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un ko piemēro visiem mērķiem; |
| --- | --- |

2.

uzņēmumiem ir viens skaidrs grāmatvedības pamatdokumentu kopums, kam veic neatkarīgu revīziju saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un ko piemēro visiem mērķiem;

| 3. | nav nozīmīgu izkropļojumu, kas mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas; |
| --- | --- |

3.

nav nozīmīgu izkropļojumu, kas mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas;

| 4. | tiesisko noteiktību un stabilitāti nodrošina bankrota un īpašuma tiesību akti; kā arī |
| --- | --- |

4.

tiesisko noteiktību un stabilitāti nodrošina bankrota un īpašuma tiesību akti; kā arī

| 5. | valūtas maiņa tiek veikta pēc tirgus kursa. |
| --- | --- |

5.

valūtas maiņa tiek veikta pēc tirgus kursa.

| (34) | Divi ražotāji eksportētāji pieprasīja TER atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam un noteiktajā termiņā sniedza atbildes uz TER pieprasījuma veidlapas jautājumiem. |
| --- | --- |

(34)

Divi ražotāji eksportētāji pieprasīja TER atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam un noteiktajā termiņā sniedza atbildes uz TER pieprasījuma veidlapas jautājumiem.

| (35) | Komisija apkopoja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, un pārbaudīja visu TER pieprasījumos ietverto informāciju attiecīgo uzņēmumu telpās. |
| --- | --- |

(35)

Komisija apkopoja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, un pārbaudīja visu TER pieprasījumos ietverto informāciju attiecīgo uzņēmumu telpās.

| (36) | Pārbaudē konstatēja, ka abi ražotāji eksportētāji, kuri pieprasīja TER, neatbilda kritērijiem, kas noteikti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(36)

Pārbaudē konstatēja, ka abi ražotāji eksportētāji, kuri pieprasīja TER, neatbilda kritērijiem, kas noteikti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā.

| (37) | Abu eksportētāju pārskati, kuriem bija veikta revīzija, neatbilda starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, un viena eksportētāja pārskati, kuriem bija veikta revīzija, pat bija nepilnīgi, jo tajos nebija iekļauts naudas plūsmas pārskats. Tādējādi ir skaidrs, ka tie neatbilst 2. kritērijam. |
| --- | --- |

(37)

Abu eksportētāju pārskati, kuriem bija veikta revīzija, neatbilda starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, un viena eksportētāja pārskati, kuriem bija veikta revīzija, pat bija nepilnīgi, jo tajos nebija iekļauts naudas plūsmas pārskats. Tādējādi ir skaidrs, ka tie neatbilst 2. kritērijam.

| (38) | Viens eksportētājs nevarēja pierādīt, ka tā privatizācijas laikā ieguldītais kapitāls ir pareizi novērtēts, savukārt otrs eksportētājs saņēma valsts pabalstu galvenokārt preferenciālas ienākuma nodokļa likmes veidā. Tādēļ tie neatbilst 3. kritērijam. |
| --- | --- |

(38)

Viens eksportētājs nevarēja pierādīt, ka tā privatizācijas laikā ieguldītais kapitāls ir pareizi novērtēts, savukārt otrs eksportētājs saņēma valsts pabalstu galvenokārt preferenciālas ienākuma nodokļa likmes veidā. Tādēļ tie neatbilst 3. kritērijam.

| (39) | Viens uzņēmums, kurš pieprasīja TER, iesniedza piezīmes attiecībā uz informācijas izpaušanu. Tas neapstrīdēja nevienu izpausto faktu, bet savās piezīmēs izvirzīja trīs galvenos jautājumus. |
| --- | --- |

(39)

Viens uzņēmums, kurš pieprasīja TER, iesniedza piezīmes attiecībā uz informācijas izpaušanu. Tas neapstrīdēja nevienu izpausto faktu, bet savās piezīmēs izvirzīja trīs galvenos jautājumus.

| (40) | Pirmkārt, tas apgalvoja, ka TER noteikšana ir nelikumīga, jo to veica gandrīz divus mēnešus pēc noteiktā termiņa. Šajā sakarā jānorāda, ka šī kavēšanās radās galvenokārt tāpēc, ka nevarēja notikt agrāks TER pārbaudes apmeklējums, jo Ķīnas eksportētāji tolaik nebija pieejami. Jāuzsver, ka noteikšanas laikam nebija nekādas ietekmes uz rezultātu. |
| --- | --- |

(40)

Pirmkārt, tas apgalvoja, ka TER noteikšana ir nelikumīga, jo to veica gandrīz divus mēnešus pēc noteiktā termiņa. Šajā sakarā jānorāda, ka šī kavēšanās radās galvenokārt tāpēc, ka nevarēja notikt agrāks TER pārbaudes apmeklējums, jo Ķīnas eksportētāji tolaik nebija pieejami. Jāuzsver, ka noteikšanas laikam nebija nekādas ietekmes uz rezultātu.

| (41) | Otrkārt, tika apgalvots, ka neatbilstības pārskatos, kuriem bija veikta revīzija, ir pamatotas tikai ar formāliem iemesliem. Turklāt tika apgalvots, ka “uzskaites prakse, kas nav uzskatāma par pilnībā formāli atbilstošu SGS, nenozīmē, ka nav ievērots otrais TER kritērijs, ja vien tā nav ietekmējusi uzņēmuma finanšu rezultātus.” Šajā sakarā ir vērts norādīt, ka otrais kritērijs neattiecas uz uzņēmuma finanšu rezultātiem. Tāpēc prasība nav pamatota. Attiecīgais kritērijs “grāmatvedības uzskaite, kuru pārbauda neatkarīgs revidents saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem” patiešām ir formāla prasība. Tomēr ir vērts pieminēt, ka visi pārkāpumi bija nozīmīgi attiecīgo summu ziņā vai pārkāpuma nopietnības ziņā (t. i., kāda obligāta analīze vienkārši netika veikta). |
| --- | --- |

(41)

Otrkārt, tika apgalvots, ka neatbilstības pārskatos, kuriem bija veikta revīzija, ir pamatotas tikai ar formāliem iemesliem. Turklāt tika apgalvots, ka “uzskaites prakse, kas nav uzskatāma par pilnībā formāli atbilstošu SGS, nenozīmē, ka nav ievērots otrais TER kritērijs, ja vien tā nav ietekmējusi uzņēmuma finanšu rezultātus.” Šajā sakarā ir vērts norādīt, ka otrais kritērijs neattiecas uz uzņēmuma finanšu rezultātiem. Tāpēc prasība nav pamatota. Attiecīgais kritērijs “grāmatvedības uzskaite, kuru pārbauda neatkarīgs revidents saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem” patiešām ir formāla prasība. Tomēr ir vērts pieminēt, ka visi pārkāpumi bija nozīmīgi attiecīgo summu ziņā vai pārkāpuma nopietnības ziņā (t. i., kāda obligāta analīze vienkārši netika veikta).

| (42) | Visbeidzot tika apgalvots, ka pabalsts, kas bija piešķirts preferenciālas ienākuma nodokļa likmes veidā, iepriekš nav izmantots, lai pamatotu TER atteikumu. Šajā sakarā jānorāda, ka katru gadījumu vērtē atsevišķi. Trešais TER kritērijs ir paredzēts, lai novērtētu, vai Ķīnas eksportētājus ir ietekmējuši ievērojami kropļojumi, kas saglabājušies no iepriekšējās sistēmas, kas nav tirgus ekonomika. Tāds ir šis gadījums attiecībā uz valsts pabalstu, kas galvenokārt tika piešķirts preferenciālas nodokļa likmes veidā. Tāpēc vispārīgas piezīmes, ko iesniedza Ķīnas eksportētājs, nav pietiekami pamatotas. |
| --- | --- |

(42)

Visbeidzot tika apgalvots, ka pabalsts, kas bija piešķirts preferenciālas ienākuma nodokļa likmes veidā, iepriekš nav izmantots, lai pamatotu TER atteikumu. Šajā sakarā jānorāda, ka katru gadījumu vērtē atsevišķi. Trešais TER kritērijs ir paredzēts, lai novērtētu, vai Ķīnas eksportētājus ir ietekmējuši ievērojami kropļojumi, kas saglabājušies no iepriekšējās sistēmas, kas nav tirgus ekonomika. Tāds ir šis gadījums attiecībā uz valsts pabalstu, kas galvenokārt tika piešķirts preferenciālas nodokļa likmes veidā. Tāpēc vispārīgas piezīmes, ko iesniedza Ķīnas eksportētājs, nav pietiekami pamatotas.

| (43) | Kopumā tiek secināts, ka nav pierādīts, ka kāds ražotājs eksportētājs ir izpildījis TER otro un trešo kritēriju. Tādēļ šiem uzņēmumiem nevar piešķirt TER. |
| --- | --- |

(43)

Kopumā tiek secināts, ka nav pierādīts, ka kāds ražotājs eksportētājs ir izpildījis TER otro un trešo kritēriju. Tādēļ šiem uzņēmumiem nevar piešķirt TER.

1.2.   Individuālais režīms

| (44) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valstīm, uz kurām attiecas šis noteikums, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi var pierādīt, ka tie atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(44)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valstīm, uz kurām attiecas šis noteikums, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi var pierādīt, ka tie atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem.

| (45) | Īsumā un vienīgi ērtības labad šeit sniegts šo kritēriju izklāsts:






  1. | ja uzņēmumi vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem vai kopuzņēmumiem, eksportētāji var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu; |
| --- | --- | --- |

(45)

Īsumā un vienīgi ērtības labad šeit sniegts šo kritēriju izklāsts:

1.

ja uzņēmumi vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem vai kopuzņēmumiem, eksportētāji var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu;

| 2. | eksporta cenas un daudzumi, un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti; |
| --- | --- |

2.

eksporta cenas un daudzumi, un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti;

| 3. | vairākums akciju pieder privātpersonām. Valsts ierēdņi, kas ir valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā, vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmums tomēr ir pietiekami neatkarīgs no valsts iejaukšanās; |
| --- | --- |

3.

vairākums akciju pieder privātpersonām. Valsts ierēdņi, kas ir valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā, vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmums tomēr ir pietiekami neatkarīgs no valsts iejaukšanās;

| 4. | valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei; un |
| --- | --- |

4.

valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei; un

| 5. | valsts iejaukšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja individuālajiem eksportētājiem piemēro atšķirīgas maksājuma likmes. |
| --- | --- |

5.

valsts iejaukšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja individuālajiem eksportētājiem piemēro atšķirīgas maksājuma likmes.

| (46) | Ražotāji eksportētāji, kuri neatbilda TER kritērijiem, kā arī trešais atlasītais ražotājs pieprasīja IR. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, provizoriski tika konstatēts, ka visi atlasītie ražotāji eksportētāji atbilda pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajām prasībām noteikumiem, tādējādi tiem varēja piešķirt IR. |
| --- | --- |

(46)

Ražotāji eksportētāji, kuri neatbilda TER kritērijiem, kā arī trešais atlasītais ražotājs pieprasīja IR. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, provizoriski tika konstatēts, ka visi atlasītie ražotāji eksportētāji atbilda pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajām prasībām noteikumiem, tādējādi tiem varēja piešķirt IR.

1.3.   Analogā valsts

| (47) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, tiek noteikta, pamatojoties uz tirgus ekonomikas trešās valsts (“analogās valsts) cenām vai salikto vērtību. |
| --- | --- |

(47)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, tiek noteikta, pamatojoties uz tirgus ekonomikas trešās valsts (“analogās valsts) cenām vai salikto vērtību.

| (48) | Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu norādīja, ka plāno izmantot Argentīnu kā piemērotu analogo valsti, lai noteiktu normālo vērtību ĶTR, un aicināja visas ieinteresētās personas iesniegt piezīmes. |
| --- | --- |

(48)

Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu norādīja, ka plāno izmantot Argentīnu kā piemērotu analogo valsti, lai noteiktu normālo vērtību ĶTR, un aicināja visas ieinteresētās personas iesniegt piezīmes.

| (49) | Vairāki eksportētāji un importētāji ir iesnieguši piezīmes par analogās valsts izvēli, apgalvojot, ka Argentīna nebūtu piemērota analogā valsts galvenokārt tāpēc, ka Argentīnas iekšzemes tirgū ir vērojama maza konkurence un līdz ar to – augstas cenas. Patiešām, ir norādes, ka Argentīnas tirgu lielākoties pārvalda trīs vietējie ražotāji. Saskaņā ar Argentīnas statistiku imports Argentīnas tirgū ir nenozīmīgs, jo tradicionālajiem lielākajiem ārvalstu piegādātājiem, Brazīlijai un Ķīnai, piemēro lielus antidempinga maksājumus. |
| --- | --- |

(49)

Vairāki eksportētāji un importētāji ir iesnieguši piezīmes par analogās valsts izvēli, apgalvojot, ka Argentīna nebūtu piemērota analogā valsts galvenokārt tāpēc, ka Argentīnas iekšzemes tirgū ir vērojama maza konkurence un līdz ar to – augstas cenas. Patiešām, ir norādes, ka Argentīnas tirgu lielākoties pārvalda trīs vietējie ražotāji. Saskaņā ar Argentīnas statistiku imports Argentīnas tirgū ir nenozīmīgs, jo tradicionālajiem lielākajiem ārvalstu piegādātājiem, Brazīlijai un Ķīnai, piemēro lielus antidempinga maksājumus.

| (50) | Tie paši eksportētāji un importētāji ierosināja Taizemi, Indiju un Indonēziju kā piemērotākas analogās valstis. Ņemot vērā ieinteresēto personu piezīmes, Argentīnas un Indijas ražotājus aicināja sadarboties, un viens Argentīnas un viens Indijas ražotājs tomēr piekrita sadarboties. |
| --- | --- |

(50)

Tie paši eksportētāji un importētāji ierosināja Taizemi, Indiju un Indonēziju kā piemērotākas analogās valstis. Ņemot vērā ieinteresēto personu piezīmes, Argentīnas un Indijas ražotājus aicināja sadarboties, un viens Argentīnas un viens Indijas ražotājs tomēr piekrita sadarboties.

| (51) | Šo ražotāju atbildes analīze liecināja, ka iekšzemes cenas, par kurām informēja vienīgais Argentīnas ražotājs, kurš sadarbojās, patiešām bija ļoti augstas – būtiski augstākas nekā atlasīto Savienības ražotāju pārdošanas cenas un cenas, kas nerada kaitējumu. |
| --- | --- |

(51)

Šo ražotāju atbildes analīze liecināja, ka iekšzemes cenas, par kurām informēja vienīgais Argentīnas ražotājs, kurš sadarbojās, patiešām bija ļoti augstas – būtiski augstākas nekā atlasīto Savienības ražotāju pārdošanas cenas un cenas, kas nerada kaitējumu.

| (52) | Taču izrādījās, ka Indijas tirgū ir raksturīga ļoti liela konkurence, jo saskaņā ar aplēsēm tajā piedalās aptuveni 300 ražotāju. Tā rezultātā cenas iekšzemes tirgū, par ko informēja Indijas eksportētājs, kurš sadarbojās, var uzskatīt par pieņemamām. |
| --- | --- |

(52)

Taču izrādījās, ka Indijas tirgū ir raksturīga ļoti liela konkurence, jo saskaņā ar aplēsēm tajā piedalās aptuveni 300 ražotāju. Tā rezultātā cenas iekšzemes tirgū, par ko informēja Indijas eksportētājs, kurš sadarbojās, var uzskatīt par pieņemamām.

| (53) | Taizeme un Indonēzija ir iesaistīta tajā pašā izmeklēšanā, bet abās valstīs darbojas ļoti mazs skaits ražotāju, līdz ar to šo valstu iekšzemes tirgos ir mazāk konkurences salīdzinājumā ar Indiju. Tāpēc tiek provizoriski secināts, ka Indija ir piemērota analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(53)

Taizeme un Indonēzija ir iesaistīta tajā pašā izmeklēšanā, bet abās valstīs darbojas ļoti mazs skaits ražotāju, līdz ar to šo valstu iekšzemes tirgos ir mazāk konkurences salīdzinājumā ar Indiju. Tāpēc tiek provizoriski secināts, ka Indija ir piemērota analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu.

1.4.   Normālā vērtība

| (54) | Tā kā nevienam atlasītajam Ķīnas eksportētājam netika piešķirts TER, normālā vērtība tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta noteikumiem, izmantojot Indiju kā analogo tirgus ekonomikas trešo valsti. |
| --- | --- |

(54)

Tā kā nevienam atlasītajam Ķīnas eksportētājam netika piešķirts TER, normālā vērtība tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta noteikumiem, izmantojot Indiju kā analogo tirgus ekonomikas trešo valsti.

| (55) | Vispirms attiecībā uz katru attiecīgo ražotāju eksportētāju tika noteikts, vai analogās valsts ražotāja kaļamu vītņotu savienotājelementu kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms bija reprezentatīvs, t. i., vai šādu pārdevumu kopējais apjoms bija vismaz 5 % no katra ražotāja eksportētāja attiecīgā ražojuma eksporta pārdevumu kopējā apjoma uz Savienību IP laikā. Tas tā bija diviem no trim atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(55)

Vispirms attiecībā uz katru attiecīgo ražotāju eksportētāju tika noteikts, vai analogās valsts ražotāja kaļamu vītņotu savienotājelementu kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms bija reprezentatīvs, t. i., vai šādu pārdevumu kopējais apjoms bija vismaz 5 % no katra ražotāja eksportētāja attiecīgā ražojuma eksporta pārdevumu kopējā apjoma uz Savienību IP laikā. Tas tā bija diviem no trim atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem.

| (56) | Tad noteica tos ražojuma veidus, ko pārdod uzņēmumi iekšzemes tirgū, kurā analogās valsts ražotājam bija kopumā reprezentatīvi iekšzemes pārdevumi, un kuri ir identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem veidiem, ko pārdod eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(56)

Tad noteica tos ražojuma veidus, ko pārdod uzņēmumi iekšzemes tirgū, kurā analogās valsts ražotājam bija kopumā reprezentatīvi iekšzemes pārdevumi, un kuri ir identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem veidiem, ko pārdod eksportam uz Savienību.

| (57) | Katram veidam, kuru analogās valsts ražotājs pārdeva savā iekšzemes tirgū un kuru uzskatīja par tieši salīdzināmu ar tāda veida kaļamiem vītņotiem savienotājelementiem, kurus eksportam uz Savienību pārdeva ražotāji eksportētāji, tika noteikts, vai pārdošanas apjoms vietējā tirgū ir pietiekami reprezentatīvs. Uzskatīja, ka konkrētā ražojuma veida pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir pietiekami reprezentatīvs, ja šā ražojuma veida pārdotais apjoms neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū IP ir vismaz 5 % no salīdzināma ražojuma veida kopapjoma, ko ražotājs eksportētājs pārdod eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(57)

Katram veidam, kuru analogās valsts ražotājs pārdeva savā iekšzemes tirgū un kuru uzskatīja par tieši salīdzināmu ar tāda veida kaļamiem vītņotiem savienotājelementiem, kurus eksportam uz Savienību pārdeva ražotāji eksportētāji, tika noteikts, vai pārdošanas apjoms vietējā tirgū ir pietiekami reprezentatīvs. Uzskatīja, ka konkrētā ražojuma veida pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir pietiekami reprezentatīvs, ja šā ražojuma veida pārdotais apjoms neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū IP ir vismaz 5 % no salīdzināma ražojuma veida kopapjoma, ko ražotājs eksportētājs pārdod eksportam uz Savienību.

| (58) | Pēc tam Komisija attiecībā uz analogās valsts ražotāju pārbaudīja, vai katra veida līdzīgo ražojumu, kas reprezentatīvos daudzumos pārdots iekšzemes tirgū, var uzskatīt par pārdotu parastā tirdzniecības apritē. To izdarīja, nosakot katra ražojuma veida rentabla pārdošanas apjoma īpatsvaru neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū IP laikā. |
| --- | --- |

(58)

Pēc tam Komisija attiecībā uz analogās valsts ražotāju pārbaudīja, vai katra veida līdzīgo ražojumu, kas reprezentatīvos daudzumos pārdots iekšzemes tirgū, var uzskatīt par pārdotu parastā tirdzniecības apritē. To izdarīja, nosakot katra ražojuma veida rentabla pārdošanas apjoma īpatsvaru neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū IP laikā.

| (59) | Ja tāda ražojuma veida pārdošanas apjoms, kas tika pārdots par neto pārdošanas cenu, kas vienāda ar vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, bija vairāk nekā 80 % no konkrētā veida pārdošanas kopapjoma un ja minētā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū. Šo cenu aprēķināja kā visu minētā ražojuma veida tikai iekšzemes pārdošanas apjomu vidējo svērto cenu IP laikā. |
| --- | --- |

(59)

Ja tāda ražojuma veida pārdošanas apjoms, kas tika pārdots par neto pārdošanas cenu, kas vienāda ar vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, bija vairāk nekā 80 % no konkrētā veida pārdošanas kopapjoma un ja minētā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū. Šo cenu aprēķināja kā visu minētā ražojuma veida tikai iekšzemes pārdošanas apjomu vidējo svērto cenu IP laikā.

| (60) | Ja kāda ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms bija līdz 80 % no šā veida pārdošanas kopējā apjoma vai ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija zemāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, balstoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā attiecīgā ražojuma veida rentablā pārdošanas apjoma vidējo svērto cenu. |
| --- | --- |

(60)

Ja kāda ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms bija līdz 80 % no šā veida pārdošanas kopējā apjoma vai ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija zemāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, balstoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā attiecīgā ražojuma veida rentablā pārdošanas apjoma vidējo svērto cenu.

| (61) | Ja visi ražojuma veidi tika pārdoti ar zaudējumiem, tika uzskatīts, ka tie nav pārdoti parastā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

(61)

Ja visi ražojuma veidi tika pārdoti ar zaudējumiem, tika uzskatīts, ka tie nav pārdoti parastā tirdzniecības apritē.

| (62) | Tiem ražojuma veidiem, kas netika pārdoti parastā tirdzniecības apritē, kā arī tiem ražojuma veidiem, kas netika pārdoti reprezentatīvā daudzumā iekšzemes tirgū, izmantoja salikto normālo vērtību. |
| --- | --- |

(62)

Tiem ražojuma veidiem, kas netika pārdoti parastā tirdzniecības apritē, kā arī tiem ražojuma veidiem, kas netika pārdoti reprezentatīvā daudzumā iekšzemes tirgū, izmantoja salikto normālo vērtību.

| (63) | Lai noteiktu salikto normālo vērtību, vidējās svērtās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un vidējo svērto peļņu, ko, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastajā tirdzniecības apritē IP, guva vienīgais analogās valsts ražotājs, kurš sadarbojās, pieskaitīja pie šā ražotāja vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā. Visiem ražojuma veidiem, ko iekšzemes tirgū pārdeva nereprezentatīvos daudzumos, saliktās normālās vērtības noteikšanai tika izmantota vidējā svērtā peļņa un pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas parastā tirdzniecības apritē šiem nereprezentatīvajiem pārdošanas apjomiem. Ražošanas izmaksas un PVA izmaksas pirms izmantošanas parastās tirdzniecības aprites pārbaudē un normālo vērtību noteikšanā vajadzības gadījumā tika koriģētas. |
| --- | --- |

(63)

Lai noteiktu salikto normālo vērtību, vidējās svērtās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un vidējo svērto peļņu, ko, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastajā tirdzniecības apritē IP, guva vienīgais analogās valsts ražotājs, kurš sadarbojās, pieskaitīja pie šā ražotāja vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā. Visiem ražojuma veidiem, ko iekšzemes tirgū pārdeva nereprezentatīvos daudzumos, saliktās normālās vērtības noteikšanai tika izmantota vidējā svērtā peļņa un pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas parastā tirdzniecības apritē šiem nereprezentatīvajiem pārdošanas apjomiem. Ražošanas izmaksas un PVA izmaksas pirms izmantošanas parastās tirdzniecības aprites pārbaudē un normālo vērtību noteikšanā vajadzības gadījumā tika koriģētas.

1.5.   Eksporta cena

| (64) | Tā kā atlasītajiem ražotājiem tika piešķirts IR un tie veica attiecīgā ražojuma eksporta pārdošanu uz Savienību tieši neatkarīgiem klientiem Savienībā, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām. |
| --- | --- |

(64)

Tā kā atlasītajiem ražotājiem tika piešķirts IR un tie veica attiecīgā ražojuma eksporta pārdošanu uz Savienību tieši neatkarīgiem klientiem Savienībā, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām.

1.6.   Salīdzinājums

| (65) | Normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta, izmantojot EXW cenas. |
| --- | --- |

(65)

Normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta, izmantojot EXW cenas.

| (66) | Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. |
| --- | --- |

(66)

Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.

| (67) | Pienācīgas korekcijas, ņemot vērā fizikālās īpašības, netiešos nodokļus, transporta, apdrošināšanas, apstrādes, iekraušanas un papildu izmaksas, iepakošanas, kredīta, komisijas un bankas pakalpojumu izmaksas, tika veiktas visos gadījumos, kuros tās tika atzītas par samērīgām, precīzām un pamatotām ar pārbaudītiem pierādījumiem. |
| --- | --- |

(67)

Pienācīgas korekcijas, ņemot vērā fizikālās īpašības, netiešos nodokļus, transporta, apdrošināšanas, apstrādes, iekraušanas un papildu izmaksas, iepakošanas, kredīta, komisijas un bankas pakalpojumu izmaksas, tika veiktas visos gadījumos, kuros tās tika atzītas par samērīgām, precīzām un pamatotām ar pārbaudītiem pierādījumiem.

1.7.   Dempinga starpības

| (68) | Atlasītajiem uzņēmumiem katra līdzīgā ražojuma veida vidējā svērtā normālā vērtība, kas tika noteikta analogajai valstij, tika salīdzināta ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu. |
| --- | --- |

(68)

Atlasītajiem uzņēmumiem katra līdzīgā ražojuma veida vidējā svērtā normālā vērtība, kas tika noteikta analogajai valstij, tika salīdzināta ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu.

| (69) | Ņemot to vērā, provizoriskā vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šāda.






  Uzņēmums | Dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Hebei Jianzhi | 67,8 % |
| Jinan Meide | 39,3 % |
| Qingdao Madison | 32,1 % |

(69)

Ņemot to vērā, provizoriskā vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šāda.

Uzņēmums

Dempinga starpība

Hebei Jianzhi

67,8 %

Jinan Meide

39,3 %

Qingdao Madison

32,1 %

| (70) | Vidējo svērto dempinga starpību izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punkta noteikumiem. To noteica, balstoties uz starpību, kas bija noteikta izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(70)

Vidējo svērto dempinga starpību izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punkta noteikumiem. To noteica, balstoties uz starpību, kas bija noteikta izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem.

| (71) | Uz šī pamata aprēķināto dempinga starpību uzņēmumiem, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, provizoriski noteica 42,3 % apmērā. |
| --- | --- |

(71)

Uz šī pamata aprēķināto dempinga starpību uzņēmumiem, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, provizoriski noteica 42,3 % apmērā.

| (72) | Attiecībā uz visiem pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem dempinga starpība tika noteikta, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Tālab vispirms noteica sadarbības līmeni, salīdzinot to eksporta apjomu uz Savienību, par ko ziņoja ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, ar Eurostat importa statistikas ekvivalentu. |
| --- | --- |

(72)

Attiecībā uz visiem pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem dempinga starpība tika noteikta, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Tālab vispirms noteica sadarbības līmeni, salīdzinot to eksporta apjomu uz Savienību, par ko ziņoja ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, ar Eurostat importa statistikas ekvivalentu.

| (73) | Tā kā to ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, daļa veidoja vairāk nekā 50 % no kopējā Ķīnas eksporta uz Savienību un ražošanas nozari var uzskatīt par sadrumstalotu, ņemot vērā lielo ražotāju eksportētāju skaitu ĶTR, sadarbības līmeni var uzskatīt par augstu. Nebija iemesla uzskatīt, ka kāds ražotājs eksportētājs tīši nevēlas sadarboties, tāpēc atlikusī dempinga starpība tika noteikta tā atlasītā uzņēmuma dempinga starpības līmenī, kuram bija vislielākā dempinga starpība. To uzskatīja par piemērotu, jo nekas neliecināja par to, ka uzņēmumi, kuri nesadarbojās, īstenotu dempingu zemākā līmenī, un šādi varētu nodrošināt visu pasākumu efektivitāti. |
| --- | --- |

(73)

Tā kā to ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, daļa veidoja vairāk nekā 50 % no kopējā Ķīnas eksporta uz Savienību un ražošanas nozari var uzskatīt par sadrumstalotu, ņemot vērā lielo ražotāju eksportētāju skaitu ĶTR, sadarbības līmeni var uzskatīt par augstu. Nebija iemesla uzskatīt, ka kāds ražotājs eksportētājs tīši nevēlas sadarboties, tāpēc atlikusī dempinga starpība tika noteikta tā atlasītā uzņēmuma dempinga starpības līmenī, kuram bija vislielākā dempinga starpība. To uzskatīja par piemērotu, jo nekas neliecināja par to, ka uzņēmumi, kuri nesadarbojās, īstenotu dempingu zemākā līmenī, un šādi varētu nodrošināt visu pasākumu efektivitāti.

| (74) | Ņemot to vērā, vidējā svērtā pagaidu dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šāda.






  Uzņēmums | Dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Hebei Jianzhi | 67,8 % |
| Jinan Meide | 39,3 % |
| Qingdao Madison | 32,1 % |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās | 42,3 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 67,8 % |

(74)

Ņemot to vērā, vidējā svērtā pagaidu dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šāda.

Uzņēmums

Dempinga starpība

Hebei Jianzhi

67,8 %

Jinan Meide

39,3 %

Qingdao Madison

32,1 %

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

42,3 %

Visi pārējie uzņēmumi

67,8 %

2.   Taizeme un Indonēzija

2.1.   Normālā vērtība

| (75) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu attiecībā uz katru ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, Komisija vispirms noteica, vai līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas kopējais apjoms tiem bijis reprezentatīvs, t. i., vai šīs pārdošanas kopējais apjoms ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma eksporta pārdošanas kopējā apjoma uz Savienību. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms bijis reprezentatīvs visiem Taizemes un Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

(75)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu attiecībā uz katru ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, Komisija vispirms noteica, vai līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas kopējais apjoms tiem bijis reprezentatīvs, t. i., vai šīs pārdošanas kopējais apjoms ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma eksporta pārdošanas kopējā apjoma uz Savienību. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms bijis reprezentatīvs visiem Taizemes un Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās.

| (76) | Tad Komisija apzināja tos ražojuma veidus, kurus iekšzemes tirgū pārdod uzņēmumi, kam kopumā ir reprezentatīvs iekšzemes pārdošanas apjoms, un kuri ir identiski vai ļoti līdzīgi tiem veidiem, ko pārdod eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(76)

Tad Komisija apzināja tos ražojuma veidus, kurus iekšzemes tirgū pārdod uzņēmumi, kam kopumā ir reprezentatīvs iekšzemes pārdošanas apjoms, un kuri ir identiski vai ļoti līdzīgi tiem veidiem, ko pārdod eksportam uz Savienību.

| (77) | Par katru līdzīgā ražojuma veidu, kuru ražotāji eksportētāji pārdevuši iekšzemes tirgū un par kuru ir konstatēts, ka tas ir tieši salīdzināms ar attiecīgā ražojuma veidu, ko pārdod eksportam uz Savienību, tika pārbaudīts, vai pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bijis pietiekami reprezentatīvs atbilstīgi pamatregulas 2. panta 2. punktam. Uzskatīja, ka konkrētā ražojuma veida pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir pietiekami reprezentatīvs, ja šā ražojuma veida pārdotais apjoms neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā bijis vismaz 5 % no visa salīdzināmu, eksportam uz Savienību pārdotu ražojumu kopējā apjoma. |
| --- | --- |

(77)

Par katru līdzīgā ražojuma veidu, kuru ražotāji eksportētāji pārdevuši iekšzemes tirgū un par kuru ir konstatēts, ka tas ir tieši salīdzināms ar attiecīgā ražojuma veidu, ko pārdod eksportam uz Savienību, tika pārbaudīts, vai pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bijis pietiekami reprezentatīvs atbilstīgi pamatregulas 2. panta 2. punktam. Uzskatīja, ka konkrētā ražojuma veida pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir pietiekami reprezentatīvs, ja šā ražojuma veida pārdotais apjoms neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā bijis vismaz 5 % no visa salīdzināmu, eksportam uz Savienību pārdotu ražojumu kopējā apjoma.

| (78) | Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai var uzskatīt, ka katrs līdzīgā ražojuma veids, ko reprezentatīvā apjomā pārdod iekšzemes tirgū, tiek pārdots parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. Tas tika darīts, katram ražojuma veidam nosakot neatkarīgiem klientiem veikto rentablas pārdošanas apjoma īpatsvaru iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(78)

Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai var uzskatīt, ka katrs līdzīgā ražojuma veids, ko reprezentatīvā apjomā pārdod iekšzemes tirgū, tiek pārdots parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. Tas tika darīts, katram ražojuma veidam nosakot neatkarīgiem klientiem veikto rentablas pārdošanas apjoma īpatsvaru iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā.

| (79) | Ja pārdošanas apjoms kādam ražojuma veidam, ko pārdeva par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, pārsniedza 80 % no šā ražojuma veida pārdošanas kopējā apjoma un ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija vienāda ar vienības izmaksām vai lielāka par tām, normālo vērtību aprēķināja kā visu konkrētā veida iekšzemes pārdošanas vidējo svērto cenu. |
| --- | --- |

(79)

Ja pārdošanas apjoms kādam ražojuma veidam, ko pārdeva par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, pārsniedza 80 % no šā ražojuma veida pārdošanas kopējā apjoma un ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija vienāda ar vienības izmaksām vai lielāka par tām, normālo vērtību aprēķināja kā visu konkrētā veida iekšzemes pārdošanas vidējo svērto cenu.

| (80) | Ja kāda ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms bija līdz 80 % no šā ražojuma veida pārdošanas kopējā apjoma vai ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija zemāka par vienības izmaksām, normālo vērtību noteica, balstoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, kuru aprēķināja kā konkrētā veida vienīgi rentablo pārdošanas apjomu vidējo svērto cenu. |
| --- | --- |

(80)

Ja kāda ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms bija līdz 80 % no šā ražojuma veida pārdošanas kopējā apjoma vai ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija zemāka par vienības izmaksām, normālo vērtību noteica, balstoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, kuru aprēķināja kā konkrētā veida vienīgi rentablo pārdošanas apjomu vidējo svērto cenu.

| (81) | Ja visi ražojuma veidi tika pārdoti ar zaudējumiem, tika uzskatīts, ka tie nav pārdoti parastā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

(81)

Ja visi ražojuma veidi tika pārdoti ar zaudējumiem, tika uzskatīts, ka tie nav pārdoti parastā tirdzniecības apritē.

| (82) | Tiem ražojuma veidiem, kas netika pārdoti parastā tirdzniecības apritē, kā arī tiem ražojuma veidiem, kas netika pārdoti reprezentatīvā daudzumā iekšzemes tirgū, izmantoja salikto normālo vērtību. |
| --- | --- |

(82)

Tiem ražojuma veidiem, kas netika pārdoti parastā tirdzniecības apritē, kā arī tiem ražojuma veidiem, kas netika pārdoti reprezentatīvā daudzumā iekšzemes tirgū, izmantoja salikto normālo vērtību.

| (83) | Lai noteiktu salikto normālo vērtību, radušās vidējās svērtās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un vidējo svērto peļņu, ko attiecīgie ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, izmeklēšanas periodā bija guvuši no līdzīgā ražojuma pārdošanas iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē, pieskaitīja tā vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā. Visiem ražojuma veidiem, ko iekšzemes tirgū pārdeva nereprezentatīvos daudzumos, saliktās normālās vērtības noteikšanai tika izmantota vidējā svērtā peļņa un PVA izmaksas parastā tirdzniecības apritē šiem nereprezentatīvajiem pārdošanas apjomiem. |
| --- | --- |

(83)

Lai noteiktu salikto normālo vērtību, radušās vidējās svērtās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un vidējo svērto peļņu, ko attiecīgie ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, izmeklēšanas periodā bija guvuši no līdzīgā ražojuma pārdošanas iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē, pieskaitīja tā vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā. Visiem ražojuma veidiem, ko iekšzemes tirgū pārdeva nereprezentatīvos daudzumos, saliktās normālās vērtības noteikšanai tika izmantota vidējā svērtā peļņa un PVA izmaksas parastā tirdzniecības apritē šiem nereprezentatīvajiem pārdošanas apjomiem.

2.2.   Eksporta cena

| (84) | Taizemes un Indonēzijas eksportētāju, kuri sadarbojās, visi attiecīgā ražojuma eksporta apjomi tika veikti neatkarīgiem klientiem Savienībā, tāpēc eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām. |
| --- | --- |

(84)

Taizemes un Indonēzijas eksportētāju, kuri sadarbojās, visi attiecīgā ražojuma eksporta apjomi tika veikti neatkarīgiem klientiem Savienībā, tāpēc eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām.

2.3.   Salīdzinājums

| (85) | Normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta, izmantojot EXW cenas. |
| --- | --- |

(85)

Normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta, izmantojot EXW cenas.

| (86) | Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. |
| --- | --- |

(86)

Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.

| (87) | Pienācīgas korekcijas, ņemot vērā tirdzniecības līmeni, transporta, apdrošināšanas, apstrādes un papildu izmaksas, iepakošanas, kredīta, komisijas un bankas pakalpojumu izmaksas, tika veiktas visos gadījumos, kuros tās tika atzītas par samērīgām, precīzām un pamatotām ar pārbaudītiem pierādījumiem. |
| --- | --- |

(87)

Pienācīgas korekcijas, ņemot vērā tirdzniecības līmeni, transporta, apdrošināšanas, apstrādes un papildu izmaksas, iepakošanas, kredīta, komisijas un bankas pakalpojumu izmaksas, tika veiktas visos gadījumos, kuros tās tika atzītas par samērīgām, precīzām un pamatotām ar pārbaudītiem pierādījumiem.

2.4.   Dempinga starpības

a)   Taizeme

| (88) | Attiecībā uz abiem uzņēmumiem Taizemē, kuri sadarbojās, tika salīdzināta katra līdzīgā ražojuma veida vidējā svērtā normālā vērtība ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu, kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā. |
| --- | --- |

(88)

Attiecībā uz abiem uzņēmumiem Taizemē, kuri sadarbojās, tika salīdzināta katra līdzīgā ražojuma veida vidējā svērtā normālā vērtība ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu, kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā.

| (89) | Ņemot vērā, ka sadarbības līmenis tika uzskatīts par augstu (abu Taizemes uzņēmumu, kas sadarbojās, eksporta apjoms bija vairāk nekā 80 % no visa Taizemes eksporta uz Savienību IP), dempinga starpība visiem pārējiem Taizemes ražotājiem eksportētājiem tika noteikta abu uzņēmumu, kas sadarbojās, augstākās dempinga starpības līmenī. |
| --- | --- |

(89)

Ņemot vērā, ka sadarbības līmenis tika uzskatīts par augstu (abu Taizemes uzņēmumu, kas sadarbojās, eksporta apjoms bija vairāk nekā 80 % no visa Taizemes eksporta uz Savienību IP), dempinga starpība visiem pārējiem Taizemes ražotājiem eksportētājiem tika noteikta abu uzņēmumu, kas sadarbojās, augstākās dempinga starpības līmenī.

| (90) | Ņemot to vērā, vidējā svērtā pagaidu dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, Taizemes uzņēmumiem ir šāda.






  Uzņēmums | Dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd | 15,9 % |
| Siam Fittings Co., Ltd | 50,7 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 50,7 % |

(90)

Ņemot to vērā, vidējā svērtā pagaidu dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, Taizemes uzņēmumiem ir šāda.

Uzņēmums

Dempinga starpība

BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd

15,9 %

Siam Fittings Co., Ltd

50,7 %

Visi pārējie uzņēmumi

50,7 %

b)   Indonēzija

| (91) | Vienīgajam uzņēmumam kurš sadarbojās, tika salīdzināta katra līdzīgā ražojuma veida vidējā svērtā normālā vērtība ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu, kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā. |
| --- | --- |

(91)

Vienīgajam uzņēmumam kurš sadarbojās, tika salīdzināta katra līdzīgā ražojuma veida vidējā svērtā normālā vērtība ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu, kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā.

| (92) | Ņemot vērā, ka sadarbības līmenis tika uzskatīts par augstu (vienīgā Indonēzijas uzņēmuma, kurš sadarbojās, eksporta apjoms bija vairāk nekā 80 % no visa Indonēzijas eksporta uz Savienību IP), dempinga starpība visiem pārējiem Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem tika noteikta tādā pašā līmenī kā uzņēmumam, kurš sadarbojās. |
| --- | --- |

(92)

Ņemot vērā, ka sadarbības līmenis tika uzskatīts par augstu (vienīgā Indonēzijas uzņēmuma, kurš sadarbojās, eksporta apjoms bija vairāk nekā 80 % no visa Indonēzijas eksporta uz Savienību IP), dempinga starpība visiem pārējiem Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem tika noteikta tādā pašā līmenī kā uzņēmumam, kurš sadarbojās.

| (93) | Ņemot to vērā, vidējā svērtā pagaidu dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šāda.






  Uzņēmums | Dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| PT. Tri Sinar Purnama | 11,0 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 11,0 % |

(93)

Ņemot to vērā, vidējā svērtā pagaidu dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šāda.

Uzņēmums

Dempinga starpība

PT. Tri Sinar Purnama

11,0 %

Visi pārējie uzņēmumi

11,0 %

E.   KAITĒJUMS

1.   Ražošana Savienībā

| (94) | IP laikā līdzīgo ražojumu Savienībā izgatavoja seši ražotāji. Kā norādīts iepriekš 29. apsvērumā, tika atlasītas divas Savienības ražotāju grupas, kas sastāv no trim Savienības ražotājiem un kas ražo vairāk nekā 81 % no līdzīgā ražojuma kopējās produkcijas Savienībā. |
| --- | --- |

(94)

IP laikā līdzīgo ražojumu Savienībā izgatavoja seši ražotāji. Kā norādīts iepriekš 29. apsvērumā, tika atlasītas divas Savienības ražotāju grupas, kas sastāv no trim Savienības ražotājiem un kas ražo vairāk nekā 81 % no līdzīgā ražojuma kopējās produkcijas Savienībā.

2.   Savienības ražošanas nozares definīcija

| (95) | Pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē Savienības ražošanas nozare ir visi seši esošie Savienības ražotāji, kas ražoja līdzīgo ražojumu IP, turpmāk “Savienības ražošanas nozare”. |
| --- | --- |

(95)

Pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē Savienības ražošanas nozare ir visi seši esošie Savienības ražotāji, kas ražoja līdzīgo ražojumu IP, turpmāk “Savienības ražošanas nozare”.

3.   Patēriņš Savienībā

| (96) | Patēriņu Savienībā noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū un Eurostat ziņoto importa apjomu, kas koriģēts atbilstoši izmeklēšanā konstatētajam. |
| --- | --- |

(96)

Patēriņu Savienībā noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū un Eurostat ziņoto importa apjomu, kas koriģēts atbilstoši izmeklēšanā konstatētajam.

| (97) | No 2008. līdz 2009. gadam Savienības patēriņš ievērojami samazinājās (par 21 %), pēc tam pieauga par 12 procentpunktiem līdz līmenim, kas ir par 9 % zemāks nekā attiecīgā perioda sākumā reģistrētais patēriņš.









  Patēriņš Savienībā (tonnās) |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| Patēriņš Savienībā | 72 231 | 57 398 | 59 190 | 65 460 |
| Indekss | 100 | 79 | 82 | 91 |
| Avots: | sūdzībā minētie dati, Eurostat dati un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(97)

No 2008. līdz 2009. gadam Savienības patēriņš ievērojami samazinājās (par 21 %), pēc tam pieauga par 12 procentpunktiem līdz līmenim, kas ir par 9 % zemāks nekā attiecīgā perioda sākumā reģistrētais patēriņš.

Patēriņš Savienībā (tonnās)

2008

2009

2010

IP

Patēriņš Savienībā

72 231

57 398

59 190

65 460

Indekss

100

79

82

91

Avots:

sūdzībā minētie dati, Eurostat dati un atbildes uz anketas jautājumiem.

4.   Imports no attiecīgajām valstīm

4.1.   Importa no attiecīgajām valstīm ietekmes kumulatīvais novērtējums

| (98) | Komisija pārbaudīja, vai attiecīgo valstu izcelsmes kaļamo vītņoto savienotājelementu imports būtu jānovērtē kopā saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(98)

Komisija pārbaudīja, vai attiecīgo valstu izcelsmes kaļamo vītņoto savienotājelementu imports būtu jānovērtē kopā saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu.

| (99) | Dempinga starpība, kas noteikta attiecībā uz importu no katras attiecīgās valsts, pārsniedza pamatregulas 9. panta 3. punktā definēto de minimis slieksni (skatīt iepriekš 74., 90. un 93. apsvērumu) |
| --- | --- |

(99)

Dempinga starpība, kas noteikta attiecībā uz importu no katras attiecīgās valsts, pārsniedza pamatregulas 9. panta 3. punktā definēto de minimis slieksni (skatīt iepriekš 74., 90. un 93. apsvērumu)

| (100) | Attiecībā uz Indonēzijas importa apjomiem par dempinga cenām konstatēja, ka tie veidoja tikai 2,5 % no visa līdzīgā ražojuma importa uz Savienību IP. Tāpēc var uzskatīt, ka tie neradīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 9. panta 3. punkta nozīmē vai PTO antidempinga nolīguma noteikumu nozīmē (5). |
| --- | --- |

(100)

Attiecībā uz Indonēzijas importa apjomiem par dempinga cenām konstatēja, ka tie veidoja tikai 2,5 % no visa līdzīgā ražojuma importa uz Savienību IP. Tāpēc var uzskatīt, ka tie neradīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 9. panta 3. punkta nozīmē vai PTO antidempinga nolīguma noteikumu nozīmē (5).

| (101) | Vienlaikus šajā pagaidu posmā izmeklēšanā tika noteikts, ka lielākā daļa Indonēzijas importa, iespējams, nav pienācīgi deklarēta ar citu KN kodu, proti, 7307 99 10, nevis 7307 19 10, kas parasti attiecas uz vītņotiem cauruļu savienotājelementiem no kaļamā čuguna. Tomēr viss imports vai vismaz liela daļa iespējami nepareizi deklarētā importa jau ir iekļauta iepriekšējā apsvērumā minētajā rādītājā (2,5 %). |
| --- | --- |

(101)

Vienlaikus šajā pagaidu posmā izmeklēšanā tika noteikts, ka lielākā daļa Indonēzijas importa, iespējams, nav pienācīgi deklarēta ar citu KN kodu, proti, 7307 99 10, nevis 7307 19 10, kas parasti attiecas uz vītņotiem cauruļu savienotājelementiem no kaļamā čuguna. Tomēr viss imports vai vismaz liela daļa iespējami nepareizi deklarētā importa jau ir iekļauta iepriekšējā apsvērumā minētajā rādītājā (2,5 %).

| (102) | Ņemot to vērā, tika provizoriski nolemts, ka netiks veikta minētā importa kumulācija ar importu par dempinga cenām no Taizemes un ĶTR. |
| --- | --- |

(102)

Ņemot to vērā, tika provizoriski nolemts, ka netiks veikta minētā importa kumulācija ar importu par dempinga cenām no Taizemes un ĶTR.

| (103) | Taizemes un ĶTR importa apjomus par dempinga cenām nevar uzskatīt par nenozīmīgiem, jo to tirgus daļa IP laikā veido attiecīgi 5,4 % un 47,3 %. |
| --- | --- |

(103)

Taizemes un ĶTR importa apjomus par dempinga cenām nevar uzskatīt par nenozīmīgiem, jo to tirgus daļa IP laikā veido attiecīgi 5,4 % un 47,3 %.

| (104) | Kumulatīvo novērtējumu provizoriski uzskatīja par lietderīgu, ņemot vērā salīdzināmus konkurences nosacījumus starp importu no šīm divām valstīm un līdzīgo Savienības ražojumu, jo tiem bija vieni un tie paši tirdzniecības kanāli un klientu kategorijas. Patiešām vairākos gadījumos tika pierādīts, ka ražojumus, kas bija importēti no ĶTR un Taizemes, pārdeva, izmantojot vienus un tos pašus izplatītājus. |
| --- | --- |

(104)

Kumulatīvo novērtējumu provizoriski uzskatīja par lietderīgu, ņemot vērā salīdzināmus konkurences nosacījumus starp importu no šīm divām valstīm un līdzīgo Savienības ražojumu, jo tiem bija vieni un tie paši tirdzniecības kanāli un klientu kategorijas. Patiešām vairākos gadījumos tika pierādīts, ka ražojumus, kas bija importēti no ĶTR un Taizemes, pārdeva, izmantojot vienus un tos pašus izplatītājus.

| (105) | Ņemot to vērā, provizoriski tika uzskatīts, ka visi pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktie kritēriji ir izpildīti. Tāpēc importu no Taizemes un ĶTR pārbaudīja kumulatīvi. Tas turpmāk saukts par “importu no abām attiecīgajām valstīm”. |
| --- | --- |

(105)

Ņemot to vērā, provizoriski tika uzskatīts, ka visi pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktie kritēriji ir izpildīti. Tāpēc importu no Taizemes un ĶTR pārbaudīja kumulatīvi. Tas turpmāk saukts par “importu no abām attiecīgajām valstīm”.

4.2.   Importa par dempinga cenām no abām attiecīgajām valstīm apjoms un tirgus daļa

| (106) | Attiecīgā ražojuma importa apjoms no abām attiecīgajām valstīm Savienības tirgū attiecīgajā periodā palielinājās par 15 %. Lai gan no 2008. līdz 2009. gadam patēriņa krituma dēļ imports sākotnēji samazinājās par 16 %, kā minēts iepriekš 97. apsvērumā, tas pēc tam līdz IP ievērojami palielinājās (par 31 procenta punktu).









  Savienības importa apjoms (tonnās) |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| ĶTR | 26 188 | 22 413 | 22 065 | 30 786 |
| Indekss | 100 | 86 | 84 | 118 |
| Taizeme | 3 723 | 2 681 | 3 331 | 3 485 |
| Indekss | 100 | 72 | 89 | 94 |
| Abas attiecīgās valstis | 29 911 | 25 094 | 25 396 | 34 271 |
| Indekss | 100 | 84 | 85 | 115 |
| Avots: | Eurostat un izmeklēšanas konstatējumi. |

(106)

Attiecīgā ražojuma importa apjoms no abām attiecīgajām valstīm Savienības tirgū attiecīgajā periodā palielinājās par 15 %. Lai gan no 2008. līdz 2009. gadam patēriņa krituma dēļ imports sākotnēji samazinājās par 16 %, kā minēts iepriekš 97. apsvērumā, tas pēc tam līdz IP ievērojami palielinājās (par 31 procenta punktu).

Savienības importa apjoms (tonnās)

2008

2009

2010

IP

ĶTR

26 188

22 413

22 065

30 786

Indekss

100

86

84

118

Taizeme

3 723

2 681

3 331

3 485

Indekss

100

72

89

94

Abas attiecīgās valstis

29 911

25 094

25 396

34 271

Indekss

100

84

85

115

Avots:

Eurostat un izmeklēšanas konstatējumi.

| (107) | Importa par dempinga cenām no abām attiecīgajām valstīm tirgus daļa palielinājās par 11 procentpunktiem (no 41,7 % līdz 52,7 % attiecīgajā periodā). Šī tirgus daļa galvenokārt pieauga no 2010. gada līdz IP, kad palielinājās pieprasījums.









  Savienības tirgus daļa |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| ĶTR | 36,5 % | 39,3 % | 37,7 % | 47,3 % |
| Indekss | 100 | 108 | 103 | 129 |
| Taizeme | 5,2 % | 4,7 % | 5,7 % | 5,4 % |
| Indekss | 100 | 91 | 110 | 103 |
| Abas attiecīgās valstis | 41,7 % | 44,0 % | 43,4 % | 52,7 % |
| Indekss | 100 | 106 | 104 | 126 |
| Avots: | sūdzībā minētie dati, Eurostat dati un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(107)

Importa par dempinga cenām no abām attiecīgajām valstīm tirgus daļa palielinājās par 11 procentpunktiem (no 41,7 % līdz 52,7 % attiecīgajā periodā). Šī tirgus daļa galvenokārt pieauga no 2010. gada līdz IP, kad palielinājās pieprasījums.

Savienības tirgus daļa

2008

2009

2010

IP

ĶTR

36,5 %

39,3 %

37,7 %

47,3 %

Indekss

100

108

103

129

Taizeme

5,2 %

4,7 %

5,7 %

5,4 %

Indekss

100

91

110

103

Abas attiecīgās valstis

41,7 %

44,0 %

43,4 %

52,7 %

Indekss

100

106

104

126

Avots:

sūdzībā minētie dati, Eurostat dati un atbildes uz anketas jautājumiem.

4.3.   Importa no abām attiecīgajām valstīm cenas un cenu samazinājums

a)   Cenu pārmaiņas

| (108) | Turpmākajā tabulā ir parādīta vidējā cena importam par dempinga cenām no abām attiecīgajām valstīm līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas (Eurostat dati). Attiecīgajā periodā vidējā cena importam no abām attiecīgajām valstīm nepārtraukti palielinājās, kopā pieaugot par 14 %.









  Importa cenas (EUR/tonna) |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| ĶTR | 1 428 | 1 557 | 1 631 | 1 676 |
| Indekss | 100 | 109 | 114 | 117 |
| Taizeme | 2 126 | 2 208 | 2 036 | 2 148 |
| Indekss | 100 | 104 | 96 | 101 |
| Abas attiecīgās valstis | 1 515 | 1 626 | 1 679 | 1 721 |
| Indekss | 100 | 107 | 111 | 114 |
| Avots: | Eurostat. |

(108)

Turpmākajā tabulā ir parādīta vidējā cena importam par dempinga cenām no abām attiecīgajām valstīm līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas (Eurostat dati). Attiecīgajā periodā vidējā cena importam no abām attiecīgajām valstīm nepārtraukti palielinājās, kopā pieaugot par 14 %.

Importa cenas (EUR/tonna)

2008

2009

2010

IP

ĶTR

1 428

1 557

1 631

1 676

Indekss

100

109

114

117

Taizeme

2 126

2 208

2 036

2 148

Indekss

100

104

96

101

Abas attiecīgās valstis

1 515

1 626

1 679

1 721

Indekss

100

107

111

114

Avots:

Eurostat.

b)   Cenu samazinājums

| (109) | Tika salīdzinātas ražojuma veidu cenas ar ražotāju eksportētāju pārdošanas cenām un atlasīto Savienības ražotāju pārdošanas cenām Savienībā. Šajā nolūkā tika salīdzinātas atlasīto Savienības ražotāju cenas nesaistītiem klientiem ar abu attiecīgo valstu atlasīto ražotāju eksportētāju cenām. Vajadzības gadījumā izdarīja korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības tirdzniecības posmā (lielākoties OEM (oriģinālā aprīkojuma ražotājiem izgatavotie ražojumi) pārdošanas apjoms) un izmaksas pēc importēšanas. |
| --- | --- |

(109)

Tika salīdzinātas ražojuma veidu cenas ar ražotāju eksportētāju pārdošanas cenām un atlasīto Savienības ražotāju pārdošanas cenām Savienībā. Šajā nolūkā tika salīdzinātas atlasīto Savienības ražotāju cenas nesaistītiem klientiem ar abu attiecīgo valstu atlasīto ražotāju eksportētāju cenām. Vajadzības gadījumā izdarīja korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības tirdzniecības posmā (lielākoties OEM (oriģinālā aprīkojuma ražotājiem izgatavotie ražojumi) pārdošanas apjoms) un izmaksas pēc importēšanas.

| (110) | Šis salīdzinājums parādīja, ka Taizemes un ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importu IP pārdeva Savienībā par cenām, kas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām; izsakot procentos no Savienības ražošanas nozares cenām, tās bija par 25–55 % zemākas. |
| --- | --- |

(110)

Šis salīdzinājums parādīja, ka Taizemes un ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importu IP pārdeva Savienībā par cenām, kas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām; izsakot procentos no Savienības ražošanas nozares cenām, tās bija par 25–55 % zemākas.

5.   Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē

| (111) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu importa par dempinga cenām ietekmes uz Savienības ražošanas nozari pārbaude ietvēra visu to ekonomisko faktoru novērtējumu, kuri bija saistīti ar Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. Turpmākie dati par ražošanas apjomu, ražošanas jaudu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu un tirgus daļām attiecas uz visiem Savienības ražotājiem, savukārt dati par visiem pārējiem rādītājiem attiecas uz atlasītajiem Savienības ražotājiem. Ņemot vērā, ka izlasē ietvertas tikai divas ražotāju grupas, konfidencialitātes nolūkos turpmākajās tabulās nevarēja izpaust faktiskos kopsavilkuma datus par rādītājiem, kas balstās uz atlasītajiem ražotājiem; tā vietā ir parādīta tikai tā informācija, kas attēlo minēto rādītāju tendences. |
| --- | --- |

(111)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu importa par dempinga cenām ietekmes uz Savienības ražošanas nozari pārbaude ietvēra visu to ekonomisko faktoru novērtējumu, kuri bija saistīti ar Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. Turpmākie dati par ražošanas apjomu, ražošanas jaudu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu un tirgus daļām attiecas uz visiem Savienības ražotājiem, savukārt dati par visiem pārējiem rādītājiem attiecas uz atlasītajiem Savienības ražotājiem. Ņemot vērā, ka izlasē ietvertas tikai divas ražotāju grupas, konfidencialitātes nolūkos turpmākajās tabulās nevarēja izpaust faktiskos kopsavilkuma datus par rādītājiem, kas balstās uz atlasītajiem ražotājiem; tā vietā ir parādīta tikai tā informācija, kas attēlo minēto rādītāju tendences.

5.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (112) | No 2008. līdz 2009. gadam Savienības ražošanas apjomi strauji samazinājās (par 39 %) un pēc tam vēl nedaudz samazinājās zem jau tā zemā līmeņa, neraugoties uz patēriņa pieaugumu 12 procentpunktu apmērā turpmākajos gados, kā norādīts iepriekš 97. apsvērumā.









  Savienības ražošanas apjoms (tonnās) |
| --- | --- |
| Visi ražotāji | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| Patēriņš Savienībā | 55 726 | 33 780 | 32 303 | 32 646 |
| Indekss | 100 | 61 | 58 | 59 |
| Avots: | sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(112)

No 2008. līdz 2009. gadam Savienības ražošanas apjomi strauji samazinājās (par 39 %) un pēc tam vēl nedaudz samazinājās zem jau tā zemā līmeņa, neraugoties uz patēriņa pieaugumu 12 procentpunktu apmērā turpmākajos gados, kā norādīts iepriekš 97. apsvērumā.

Savienības ražošanas apjoms (tonnās)

Visi ražotāji

2008

2009

2010

IP

Patēriņš Savienībā

55 726

33 780

32 303

32 646

Indekss

100

61

58

59

Avots:

sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.

| (113) | Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda attiecīgajā periodā, galvenokārt no 2008. gada līdz 2009. gadam, samazinājās par 21 %. Galvenais ražošanas jaudas samazināšanas iemesls bija trīs Savienības ražotāju uzņēmumu slēgšana attiecīgajā periodā.









  Savienības ražošanas jauda (tonnās) |
| --- | --- |
| Visi ražotāji | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| Ražošanas jauda | 90 400 | 75 440 | 71 440 | 71 440 |
| Indekss | 100 | 83 | 79 | 79 |
| Avots: | sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(113)

Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda attiecīgajā periodā, galvenokārt no 2008. gada līdz 2009. gadam, samazinājās par 21 %. Galvenais ražošanas jaudas samazināšanas iemesls bija trīs Savienības ražotāju uzņēmumu slēgšana attiecīgajā periodā.

Savienības ražošanas jauda (tonnās)

Visi ražotāji

2008

2009

2010

IP

Ražošanas jauda

90 400

75 440

71 440

71 440

Indekss

100

83

79

79

Avots:

sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.

| (114) | Neraugoties uz ražošanas jaudas kritumu, jaudas izmantojums galvenokārt no 2008. gada līdz 2009. gadam Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 26 %.









  Savienības ražošanas jaudu izmantojums |
| --- | --- |
| Visi ražotāji | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| Ražošanas jaudas izmantojums | 62 % | 45 % | 45 % | 46 % |
| Indekss | 100 | 73 | 73 | 74 |
| Avots: | sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(114)

Neraugoties uz ražošanas jaudas kritumu, jaudas izmantojums galvenokārt no 2008. gada līdz 2009. gadam Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 26 %.

Savienības ražošanas jaudu izmantojums

Visi ražotāji

2008

2009

2010

IP

Ražošanas jaudas izmantojums

62 %

45 %

45 %

46 %

Indekss

100

73

73

74

Avots:

sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.

5.2.   Krājumi

| (115) | Krājumu apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 23 % līdz ar pārdošanas un ražošanas apjomu samazināšanos Savienības ražošanas nozarē.









  Krājumi (tonnās) |
| --- | --- |
| Izlase | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| Indekss | 100 | 91 | 75 | 77 |
| Avots: | atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(115)

Krājumu apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 23 % līdz ar pārdošanas un ražošanas apjomu samazināšanos Savienības ražošanas nozarē.

Krājumi (tonnās)

Izlase

2008

2009

2010

IP

Indekss

100

91

75

77

Avots:

atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

5.3.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (116) | Visu Savienības ražotāju pārdošanas apjoms Savienības tirgū no 2008. līdz 2009. gadam ievērojami samazinājās (par 25 %), jo saruka pieprasījums. Tomēr pēc 2009. gada Savienībā ievērojami pieauga pieprasījums, kā minēts iepriekš 97. apsvērumā, bet pārdošanas apjoms līdz attiecīgā perioda beigām Savienībā saglabājās zemajā 2009. gada līmenī.









  Savienības pārdošanas apjoms (tonnās) |
| --- | --- |
| Visi ražotāji | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| Savienības pārdošanas apjoms | 34 210 | 25 702 | 26 717 | 25 333 |
| Indekss | 100 | 75 | 78 | 74 |
| Avots: | atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(116)

Visu Savienības ražotāju pārdošanas apjoms Savienības tirgū no 2008. līdz 2009. gadam ievērojami samazinājās (par 25 %), jo saruka pieprasījums. Tomēr pēc 2009. gada Savienībā ievērojami pieauga pieprasījums, kā minēts iepriekš 97. apsvērumā, bet pārdošanas apjoms līdz attiecīgā perioda beigām Savienībā saglabājās zemajā 2009. gada līmenī.

Savienības pārdošanas apjoms (tonnās)

Visi ražotāji

2008

2009

2010

IP

Savienības pārdošanas apjoms

34 210

25 702

26 717

25 333

Indekss

100

75

78

74

Avots:

atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (117) | Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā nepārtraukti samazinājās (par 9 procentpunktiem jeb 18 %), lai gan importa par dempinga cenām tirgus daļa tajā pašā laikposmā pieauga par 11 procentpunktiem, kā norādīts iepriekš 107. apsvērumā.









  Savienības tirgus daļa |
| --- | --- |
| Visi ražotāji | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| Savienības pārdošanas apjoms | 47,7 % | 45,1 % | 45,6 % | 38,9 % |
| Indekss | 100 | 95 | 96 | 82 |
| Avots: | sūdzībā norādītie dati, Eurostat dati un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(117)

Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā nepārtraukti samazinājās (par 9 procentpunktiem jeb 18 %), lai gan importa par dempinga cenām tirgus daļa tajā pašā laikposmā pieauga par 11 procentpunktiem, kā norādīts iepriekš 107. apsvērumā.

Savienības tirgus daļa

Visi ražotāji

2008

2009

2010

IP

Savienības pārdošanas apjoms

47,7 %

45,1 %

45,6 %

38,9 %

Indekss

100

95

96

82

Avots:

sūdzībā norādītie dati, Eurostat dati un atbildes uz anketas jautājumiem.

5.4.   Cenas un cenas ietekmējoši faktori

| (118) | Atlasītie Savienības ražotāji attiecīgajā periodā varēja tikai nedaudz paaugstināt pārdošanas cenas (par 4 %). Savienības tirgū ieveda aizvien vairāk importa par dempinga cenām, tāpēc šis cenu paaugstinājums bija zemāks, nekā izmaksu pieaugums.









  Vidējā Savienības cena par tonnu |
| --- | --- |
| Izlase | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| Indekss | 100 | 103 | 103 | 104 |
| Avots: | atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(118)

Atlasītie Savienības ražotāji attiecīgajā periodā varēja tikai nedaudz paaugstināt pārdošanas cenas (par 4 %). Savienības tirgū ieveda aizvien vairāk importa par dempinga cenām, tāpēc šis cenu paaugstinājums bija zemāks, nekā izmaksu pieaugums.

Vidējā Savienības cena par tonnu

Izlase

2008

2009

2010

IP

Indekss

100

103

103

104

Avots:

atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

5.5.   Rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma

| (119) | Savienības ražošanas nozares rentabilitāti noteica, tīro peļņu (pirms nodokļu samaksas) no līdzīgā ražojuma pārdevumiem Savienības tirgū nesaistītiem klientiem izsakot procentos no šo pārdevumu apgrozījuma. Savienības ražošanas nozares rentabilitāte attiecīgā perioda sākumā bija apmierinoša, savukārt 2009. gadā tās darbība gandrīz pilnībā bija nerentabla. Lai gan pēc tam nedaudz palielinājusies, visā atlikušajā attiecīgajā periodā tā joprojām bija ievērojami zemāka par līmeni, kas nerada kaitējumu. |
| --- | --- |

(119)

Savienības ražošanas nozares rentabilitāti noteica, tīro peļņu (pirms nodokļu samaksas) no līdzīgā ražojuma pārdevumiem Savienības tirgū nesaistītiem klientiem izsakot procentos no šo pārdevumu apgrozījuma. Savienības ražošanas nozares rentabilitāte attiecīgā perioda sākumā bija apmierinoša, savukārt 2009. gadā tās darbība gandrīz pilnībā bija nerentabla. Lai gan pēc tam nedaudz palielinājusies, visā atlikušajā attiecīgajā periodā tā joprojām bija ievērojami zemāka par līmeni, kas nerada kaitējumu.

| (120) | Attiecībā uz ienākumu no ieguldījumiem (ROI), ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības, šis rādītājs atbilda rentabilitātes tendencei.









  Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem (ROI) |
| --- | --- |
| Izlase | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| Rentabilitāte (indekss) | 100 | 8 | 38 | 37 |
| ROI (indekss) | 100 | 1 | 36 | 40 |
| Avots: | atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(120)

Attiecībā uz ienākumu no ieguldījumiem (ROI), ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības, šis rādītājs atbilda rentabilitātes tendencei.

Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem (ROI)

Izlase

2008

2009

2010

IP

Rentabilitāte (indekss)

100

8

38

37

ROI (indekss)

100

1

36

40

Avots:

atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (121) | Neto naudas plūsma no pamatdarbības attiecīgajā periodā pakāpeniski samazinājās (kopumā par 64 %), IP sarūkot līdz īpaši zemam līmenim.









  Naudas plūsma (EUR) |
| --- | --- |
| Izlase | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| Indekss | 100 | 55 | 58 | 36 |
| Avots: | atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(121)

Neto naudas plūsma no pamatdarbības attiecīgajā periodā pakāpeniski samazinājās (kopumā par 64 %), IP sarūkot līdz īpaši zemam līmenim.

Naudas plūsma (EUR)

Izlase

2008

2009

2010

IP

Indekss

100

55

58

36

Avots:

atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

5.6.   Izaugsme

| (122) | Kā minēts iepriekš 97. apsvērumā, patēriņš Savienībā no 2009. gada līdz IP ievērojami pieauga (par 8 000 tonnām), savukārt importa par dempinga cenām apjoms tajā pašā periodā palielinājās par 9 000 tonnām, kā norādīts iepriekš 106. apsvērumā. Tāpēc visu pieaugumu Savienības tirgū no 2009. gada līdz IP absorbēja imports par dempinga cenām, savukārt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienībā saglabājās ļoti zemajā 2009. gada līmenī. Tādēļ ir pierādīts, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja izmantot savā labā patēriņa neseno kāpumu Savienībā, jo pieauga importa par dempinga cenām no abām attiecīgajām valstīm tirgus daļa. |
| --- | --- |

(122)

Kā minēts iepriekš 97. apsvērumā, patēriņš Savienībā no 2009. gada līdz IP ievērojami pieauga (par 8 000 tonnām), savukārt importa par dempinga cenām apjoms tajā pašā periodā palielinājās par 9 000 tonnām, kā norādīts iepriekš 106. apsvērumā. Tāpēc visu pieaugumu Savienības tirgū no 2009. gada līdz IP absorbēja imports par dempinga cenām, savukārt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienībā saglabājās ļoti zemajā 2009. gada līmenī. Tādēļ ir pierādīts, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja izmantot savā labā patēriņa neseno kāpumu Savienībā, jo pieauga importa par dempinga cenām no abām attiecīgajām valstīm tirgus daļa.

5.7.   Ieguldījumi un spēja piesaistīt kapitālu

| (123) | Attiecīgajā periodā atlasīto Savienības ražotāju ieguldījumi mainījās šādi.









  Neto ieguldījumi (EUR) |
| --- | --- |
| Izlase | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| Indekss | 100 | 65 | 41 | 76 |
| Avots: | atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(123)

Attiecīgajā periodā atlasīto Savienības ražotāju ieguldījumi mainījās šādi.

Neto ieguldījumi (EUR)

Izlase

2008

2009

2010

IP

Indekss

100

65

41

76

Avots:

atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (124) | Tabula liecina, ka no 2008. gada līdz 2010. gadam Savienības ražotāji ir ievērojami samazinājuši ieguldījumus. Šī tendence mainījās IP, kad ieguldījumi ievērojami palielinājās, bet nesasniedza līmeni, kāds bija attiecīgā perioda sākumā. |
| --- | --- |

(124)

Tabula liecina, ka no 2008. gada līdz 2010. gadam Savienības ražotāji ir ievērojami samazinājuši ieguldījumus. Šī tendence mainījās IP, kad ieguldījumi ievērojami palielinājās, bet nesasniedza līmeni, kāds bija attiecīgā perioda sākumā.

5.8.   Spēja piesaistīt kapitālu

| (125) | Nepietiekamās rentabilitātes dēļ, kā aprakstīts iepriekš 119. apsvērumā, dažiem Savienības ražotājiem pašreizējos apstākļos bija grūtības piesaistīt kapitālu turpmākiem ieguldījumiem. Turklāt neapmierinošs ienākums no ieguldījumiem vairoja problēmas kapitāla piesaistē. |
| --- | --- |

(125)

Nepietiekamās rentabilitātes dēļ, kā aprakstīts iepriekš 119. apsvērumā, dažiem Savienības ražotājiem pašreizējos apstākļos bija grūtības piesaistīt kapitālu turpmākiem ieguldījumiem. Turklāt neapmierinošs ienākums no ieguldījumiem vairoja problēmas kapitāla piesaistē.

5.9.   Nodarbinātība, ražīgums un darbaspēka izmaksas

| (126) | Nodarbinātības līmenis (pilna laika ekvivalentos) faktiski atspoguļoja ražošanas apjomu tendenci (skatīt iepriekš 112. apsvērumu), kas liecina, ka Savienības ražošanas nozare ir mēģinājusi racionalizēt ražošanas izmaksas, kad tas bija vajadzīgs. Savienības ražošanas nozare mēģināja pielāgot darbaspēku arvien sliktākiem tirgus apstākļiem; tas attiecīgajā periodā nozīmēja pastāvīgu nodarbinātības samazinājumu par 36 %.









  Nodarbinātība (pilna laika ekvivalents) |
| --- | --- |
| Izlase | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| Indekss | 100 | 75 | 67 | 64 |
| Avots: | atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(126)

Nodarbinātības līmenis (pilna laika ekvivalentos) faktiski atspoguļoja ražošanas apjomu tendenci (skatīt iepriekš 112. apsvērumu), kas liecina, ka Savienības ražošanas nozare ir mēģinājusi racionalizēt ražošanas izmaksas, kad tas bija vajadzīgs. Savienības ražošanas nozare mēģināja pielāgot darbaspēku arvien sliktākiem tirgus apstākļiem; tas attiecīgajā periodā nozīmēja pastāvīgu nodarbinātības samazinājumu par 36 %.

Nodarbinātība (pilna laika ekvivalents)

Izlase

2008

2009

2010

IP

Indekss

100

75

67

64

Avots:

atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (127) | Neraugoties uz iepriekš minētajiem Savienības ražošanas nozares mēģinājumiem pielāgot nodarbinātību sliktākai tirgus situācijai, no 2008. līdz 2009. gadam Savienības ražotāju izlaide (izteikta uz PLE) būtiski samazinājās (par 19 %). Lai gan pēc tam situācija pastāvīgi uzlabojās, izlaide bija par 9 % zemākā līmenī salīdzinājumā ar attiecīgā perioda sākumu.









  Ražīgums (tonnas/pilna laika ekvivalents) |
| --- | --- |
| Izlase | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| Indekss | 100 | 81 | 87 | 91 |
| Avots: | atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(127)

Neraugoties uz iepriekš minētajiem Savienības ražošanas nozares mēģinājumiem pielāgot nodarbinātību sliktākai tirgus situācijai, no 2008. līdz 2009. gadam Savienības ražotāju izlaide (izteikta uz PLE) būtiski samazinājās (par 19 %). Lai gan pēc tam situācija pastāvīgi uzlabojās, izlaide bija par 9 % zemākā līmenī salīdzinājumā ar attiecīgā perioda sākumu.

Ražīgums (tonnas/pilna laika ekvivalents)

Izlase

2008

2009

2010

IP

Indekss

100

81

87

91

Avots:

atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (128) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares vidējās darbaspēka izmaksas pastāvīgi palielinājās kopumā par 12 %.









  Darbaspēka izmaksas (EUR/PLE) |
| --- | --- |
| Izlase | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| Indekss | 100 | 106 | 112 | 112 |
| Avots: | atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(128)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares vidējās darbaspēka izmaksas pastāvīgi palielinājās kopumā par 12 %.

Darbaspēka izmaksas (EUR/PLE)

Izlase

2008

2009

2010

IP

Indekss

100

106

112

112

Avots:

atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

5.10.   Dempinga starpības lielums

| (129) | Dempinga starpības importam no abām attiecīgajām valstīm, kā minēts 74. un 90. apsvērumā, ir augstas. Ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu, tirgus daļu un cenas, dempinga starpību ietekmi var uzskatīt par būtisku. |
| --- | --- |

(129)

Dempinga starpības importam no abām attiecīgajām valstīm, kā minēts 74. un 90. apsvērumā, ir augstas. Ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu, tirgus daļu un cenas, dempinga starpību ietekmi var uzskatīt par būtisku.

5.11.   Atlabšana no iepriekšējā dempinga ietekmes

| (130) | Uz kaļamiem vītņotiem savienotājelementiem, kuru izcelsme ir Brazīlijā, Čehijas Republikā, Japānā, ĶTR, Korejas Republikā un Taizemē, jau attiecās pasākumi (6) no 2000. gada līdz 2005. gadam (7) (“iepriekšējie pasākumi”). Apmierinošā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte perioda sākumā (skatīt iepriekš 119. apsvērumu) liecina, ka šie pasākumi īslaicīgi uzlaboja Savienības ražošanas nozares situāciju. Tomēr importa par dempinga cenām apjoma palielināšanās izbeigtu šo samērā pozitīvo periodu. Turklāt jānorāda, ka kopējā tirgus daļa, kuru veido sešas valstis, uz kurām attiecās iepriekšējie pasākumi, nekad nepārsniedza 29 % (8), savukārt, kā norādīts iepriekš 107. apsvērumā, to abu valstu tirgus daļa, uz kurām attiecas pašreizējā izmeklēšana, izmeklēšanas periodā bija 52,7 %. |
| --- | --- |

(130)

Uz kaļamiem vītņotiem savienotājelementiem, kuru izcelsme ir Brazīlijā, Čehijas Republikā, Japānā, ĶTR, Korejas Republikā un Taizemē, jau attiecās pasākumi (6) no 2000. gada līdz 2005. gadam (7) (“iepriekšējie pasākumi”). Apmierinošā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte perioda sākumā (skatīt iepriekš 119. apsvērumu) liecina, ka šie pasākumi īslaicīgi uzlaboja Savienības ražošanas nozares situāciju. Tomēr importa par dempinga cenām apjoma palielināšanās izbeigtu šo samērā pozitīvo periodu. Turklāt jānorāda, ka kopējā tirgus daļa, kuru veido sešas valstis, uz kurām attiecās iepriekšējie pasākumi, nekad nepārsniedza 29 % (8), savukārt, kā norādīts iepriekš 107. apsvērumā, to abu valstu tirgus daļa, uz kurām attiecas pašreizējā izmeklēšana, izmeklēšanas periodā bija 52,7 %.

6.   Secinājums par kaitējumu

| (131) | Kaitējuma rādītāju tendences attiecīgajā periodā bija negatīvas. Tas ir īpaši pamanāms, analizējot rādītājus par rentabilitāti, ražošanas apjomu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu un tirgus daļu, jo tie skaidri liecina par negatīvu tendenci. |
| --- | --- |

(131)

Kaitējuma rādītāju tendences attiecīgajā periodā bija negatīvas. Tas ir īpaši pamanāms, analizējot rādītājus par rentabilitāti, ražošanas apjomu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu un tirgus daļu, jo tie skaidri liecina par negatīvu tendenci.

| (132) | Tajā pašā laikā kaļamu vītņotu savienotājelementu importa apjoms no abām attiecīgajām valstīm samazināja Savienības ražošanas nozares cenas IP par 55 % (skatīt iepriekš 110. apsvērumu), vienlaikus būtiski palielinot to tirgus daļa (skatīt iepriekš 107. apsvērumu). |
| --- | --- |

(132)

Tajā pašā laikā kaļamu vītņotu savienotājelementu importa apjoms no abām attiecīgajām valstīm samazināja Savienības ražošanas nozares cenas IP par 55 % (skatīt iepriekš 110. apsvērumu), vienlaikus būtiski palielinot to tirgus daļa (skatīt iepriekš 107. apsvērumu).

| (133) | Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski secina, ka Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(133)

Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski secina, ka Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

F.   CĒLOŅSAKARĪBA

1.   Ievads

| (134) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai imports par dempinga cenām, kura izcelsme ir ĶTR un Taizemē, Savienības ražošanas nozarei ir nodarījis kaitējumu tādā līmenī, lai to varēja uzskatīt par būtisku. Lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu citu faktoru izraisītu iespējamo kaitējumu, kas nav imports par dempinga cenām, bet kas vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tika izvērtēti arī šādi zināmie faktori. |
| --- | --- |

(134)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai imports par dempinga cenām, kura izcelsme ir ĶTR un Taizemē, Savienības ražošanas nozarei ir nodarījis kaitējumu tādā līmenī, lai to varēja uzskatīt par būtisku. Lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu citu faktoru izraisītu iespējamo kaitējumu, kas nav imports par dempinga cenām, bet kas vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tika izvērtēti arī šādi zināmie faktori.

2.   Importa par dempinga cenām radītā ietekme

| (135) | No 2008. gada līdz IP attiecīgā ražojuma importa par dempinga cenām apjoms no abām attiecīgajām valstīm palielinājās par 15 % (tirgū, kas samazinājās par 9 %), kā rezultātā Savienības tirgus daļa palielinājās no 41,7 % līdz 52,7 %. |
| --- | --- |

(135)

No 2008. gada līdz IP attiecīgā ražojuma importa par dempinga cenām apjoms no abām attiecīgajām valstīm palielinājās par 15 % (tirgū, kas samazinājās par 9 %), kā rezultātā Savienības tirgus daļa palielinājās no 41,7 % līdz 52,7 %.

| (136) | Attiecīgā ražojuma importa par dempinga cenām no abām attiecīgajām valstīm pieaugums attiecīgajā periodā notika paralēli negatīvajām tendencēm attiecībā uz gandrīz visiem ar kaitējumu saistītajiem Savienības ražošanas nozares rādītājiem. Savienības ražošanas nozare zaudēja 8,7 procentpunktus no tirgus daļas, un tai nācās samazināt savu ražošanu par 41 %. Būtiski mazākās cenas neļāva Savienības ražošanas nozarei pienācīgi atspoguļot pieaugušās ražošanas izmaksas pārdošanas cenās, kas savukārt sekmēja ļoti zemu rentabilitātes līmeni lielākajā attiecīgā perioda daļā. |
| --- | --- |

(136)

Attiecīgā ražojuma importa par dempinga cenām no abām attiecīgajām valstīm pieaugums attiecīgajā periodā notika paralēli negatīvajām tendencēm attiecībā uz gandrīz visiem ar kaitējumu saistītajiem Savienības ražošanas nozares rādītājiem. Savienības ražošanas nozare zaudēja 8,7 procentpunktus no tirgus daļas, un tai nācās samazināt savu ražošanu par 41 %. Būtiski mazākās cenas neļāva Savienības ražošanas nozarei pienācīgi atspoguļot pieaugušās ražošanas izmaksas pārdošanas cenās, kas savukārt sekmēja ļoti zemu rentabilitātes līmeni lielākajā attiecīgā perioda daļā.

| (137) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka zemo cenu dempinga imports no abām attiecīgajām valstīm, kuru Savienībā importēja lielos un kopumā pieaugošos apjomos un kuru pārdeva par būtiski zemākām cenām nekā Savienības ražošanas nozares cenas attiecīgajā periodā, ir radījis Savienības ražošanas nozarei būtisku kaitējumu. |
| --- | --- |

(137)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka zemo cenu dempinga imports no abām attiecīgajām valstīm, kuru Savienībā importēja lielos un kopumā pieaugošos apjomos un kuru pārdeva par būtiski zemākām cenām nekā Savienības ražošanas nozares cenas attiecīgajā periodā, ir radījis Savienības ražošanas nozarei būtisku kaitējumu.

3.   Citu faktoru ietekme

3.1.   Imports no citām trešām valstīm

| (138) | Eurostat ir informējis par ievērojamiem importa apjomiem no Indijas par ļoti zemām cenām visā attiecīgajā periodā, tomēr ir norādes par to, ka šis imports nav attiecīgais ražojums, bet dažādi ražojumi, kuri klasificēti ar to pašu KN kodu. |
| --- | --- |

(138)

Eurostat ir informējis par ievērojamiem importa apjomiem no Indijas par ļoti zemām cenām visā attiecīgajā periodā, tomēr ir norādes par to, ka šis imports nav attiecīgais ražojums, bet dažādi ražojumi, kuri klasificēti ar to pašu KN kodu.

| (139) | Kas attiecas uz citām trešām valstīm, no tām ierobežotā daudzumā ieveda importu visa attiecīgā perioda laikā. Kopējā tirgus daļa importam no valstīm, kas nav abas attiecīgās valstis, ir samazinājusies par 2,1 procentpunktu – no 10,5 % līdz 8,4 %. |
| --- | --- |

(139)

Kas attiecas uz citām trešām valstīm, no tām ierobežotā daudzumā ieveda importu visa attiecīgā perioda laikā. Kopējā tirgus daļa importam no valstīm, kas nav abas attiecīgās valstis, ir samazinājusies par 2,1 procentpunktu – no 10,5 % līdz 8,4 %.

| (140) | Nākamie lielākie importa avoti IP laikā bija Indonēzija, Brazīlija un Turcija, kuru tirgus daļas attiecīgi bija 1,3 % līdz 1,6 %, un visas šīs valstis attiecīgajā periodā zaudēja tirgus daļu.









  Importa tirgus daļa |
| --- | --- |
| | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| Brazīlija | 3,6 % | 3,8 % | 4,0 % | 1,5 % |
| Indonēzija | 1,8 % | 2,5 % | 1,9 % | 1,6 % |
| Turcija | 1,6 % | 2,0 % | 1,9 % | 1,3 % |
| Citas valstis | 3,6 % | 2,5 % | 3,2 % | 4,0 % |
| Kopā | 10,5 % | 10,8 % | 11,0 % | 8,4 % |
| Indekss | 100 | 105 | 104 | 80 |
| Avots: | Eurostat. |

(140)

Nākamie lielākie importa avoti IP laikā bija Indonēzija, Brazīlija un Turcija, kuru tirgus daļas attiecīgi bija 1,3 % līdz 1,6 %, un visas šīs valstis attiecīgajā periodā zaudēja tirgus daļu.

Importa tirgus daļa

2008

2009

2010

IP

Brazīlija

3,6 %

3,8 %

4,0 %

1,5 %

Indonēzija

1,8 %

2,5 %

1,9 %

1,6 %

Turcija

1,6 %

2,0 %

1,9 %

1,3 %

Citas valstis

3,6 %

2,5 %

3,2 %

4,0 %

Kopā

10,5 %

10,8 %

11,0 %

8,4 %

Indekss

100

105

104

80

Avots:

Eurostat.

| (141) | Ņemot vērā ierobežotos apjomus un lejupslīdes tendences, var secināt, ka imports no trešām valstīm, kas nav attiecīgās valstis, nav veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu IP. |
| --- | --- |

(141)

Ņemot vērā ierobežotos apjomus un lejupslīdes tendences, var secināt, ka imports no trešām valstīm, kas nav attiecīgās valstis, nav veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu IP.

3.2.   Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

| (142) | Kas attiecas uz Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas apjomu, eksports attiecīgajā periodā pakāpeniski samazinājās (kopumā par 34 %).









  Eksporta pārdevumu apjoms (tonnās) |
| --- | --- |
| Izlase | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| Eksporta pārdošanas apjoms | 7 134 | 5 043 | 4 969 | 4 700 |
| Indekss | 100 | 71 | 70 | 66 |
| Avots: | atlasīto ES ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(142)

Kas attiecas uz Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas apjomu, eksports attiecīgajā periodā pakāpeniski samazinājās (kopumā par 34 %).

Eksporta pārdevumu apjoms (tonnās)

Izlase

2008

2009

2010

IP

Eksporta pārdošanas apjoms

7 134

5 043

4 969

4 700

Indekss

100

71

70

66

Avots:

atlasīto ES ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (143) | Tomēr visā attiecīgajā periodā, eksporta pārdošanas apjoms veidoja tikai 13–15 % no Savienības ražošanas nozares produkcijas. Līdz ar to tas acīmredzot nav ievērojami veicinājis būtisko kaitējumu, kas IP tika nodarīts Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(143)

Tomēr visā attiecīgajā periodā, eksporta pārdošanas apjoms veidoja tikai 13–15 % no Savienības ražošanas nozares produkcijas. Līdz ar to tas acīmredzot nav ievērojami veicinājis būtisko kaitējumu, kas IP tika nodarīts Savienības ražošanas nozarei.

3.3.   Savienības patēriņa attīstība

| (144) | Kā norādīts iepriekš 97. apsvērumā, no 2008. gada līdz 2009. gadam patēriņš Savienībā samazinājās par 21 %; tas tajā pašā periodā izraisīja Savienības ražošanas nozares Savienības pārdošanas apjoma kritumu par 25 %. Tomēr pēc 2009. gada patēriņš Savienībā ievērojami pieauga (par apmēram 8 000 tonnām), savukārt importa par dempinga cenām apjoms tajā pašā periodā palielinājās par aptuveni 9 000 tonnām, kā norādīts iepriekš 106. apsvērumā. Tāpēc visu pieaugumu Savienības tirgū no 2009. gada līdz IP absorbēja imports par dempinga cenām, savukārt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienībā saglabājās ļoti zemajā 2009. gada līmenī. |
| --- | --- |

(144)

Kā norādīts iepriekš 97. apsvērumā, no 2008. gada līdz 2009. gadam patēriņš Savienībā samazinājās par 21 %; tas tajā pašā periodā izraisīja Savienības ražošanas nozares Savienības pārdošanas apjoma kritumu par 25 %. Tomēr pēc 2009. gada patēriņš Savienībā ievērojami pieauga (par apmēram 8 000 tonnām), savukārt importa par dempinga cenām apjoms tajā pašā periodā palielinājās par aptuveni 9 000 tonnām, kā norādīts iepriekš 106. apsvērumā. Tāpēc visu pieaugumu Savienības tirgū no 2009. gada līdz IP absorbēja imports par dempinga cenām, savukārt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienībā saglabājās ļoti zemajā 2009. gada līmenī.

| (145) | Ieinteresētās personas apgalvoja, ka būtisks kaitējuma iemesls ir bijusi Spānijas būvniecības tirgus krīze, kas, iespējams, spēcīgi ietekmēja Spānijas uzņēmumu ATUSA, kas bija viens no galvenajiem sūdzības iesniedzējiem. Tomēr ATUSA pārdod ražojumus lielākajā daļā ES dalībvalstu un faktiskā Spānijas būvniecības krīzes ietekme bija neliela un skāra uzņēmuma pārdošanas apjomu Spānijā, kas nekad nebija veidojis lielāko daļu pārdošanas apjoma. Turklāt kaitējuma norise ir skaidra gan attiecībā uz abām atlasītajām uzņēmumu grupām, gan visiem sūdzības iesniedzējiem, gan arī Savienības ražošanas nozari kopumā. Katrā gadījumā kaitējuma analīze neaprobežojās tikai ar viena Savienības ražotāja darbību vai vienu valsts tirgu, bet attiecās uz visu Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(145)

Ieinteresētās personas apgalvoja, ka būtisks kaitējuma iemesls ir bijusi Spānijas būvniecības tirgus krīze, kas, iespējams, spēcīgi ietekmēja Spānijas uzņēmumu ATUSA, kas bija viens no galvenajiem sūdzības iesniedzējiem. Tomēr ATUSA pārdod ražojumus lielākajā daļā ES dalībvalstu un faktiskā Spānijas būvniecības krīzes ietekme bija neliela un skāra uzņēmuma pārdošanas apjomu Spānijā, kas nekad nebija veidojis lielāko daļu pārdošanas apjoma. Turklāt kaitējuma norise ir skaidra gan attiecībā uz abām atlasītajām uzņēmumu grupām, gan visiem sūdzības iesniedzējiem, gan arī Savienības ražošanas nozari kopumā. Katrā gadījumā kaitējuma analīze neaprobežojās tikai ar viena Savienības ražotāja darbību vai vienu valsts tirgu, bet attiecās uz visu Savienības ražošanas nozari.

| (146) | Ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka kaitējumu, ko radīja Savienības patēriņa negatīvā attīstība, nav radījis imports par dempinga cenām, bet aizstāšanas ietekme. Šajā ziņā jānorāda, ka Savienības patēriņa negatīvā attīstība varētu būt radījusi kaitējumu Savienības ražotājiem. Tomēr šo kaitējumu ir saasinājis pastāvīgais importa par dempinga cenām kāpums sarūkošā tirgū. Kā norādīts iepriekš, Savienības patēriņa nesenais pieaugums labvēlīgi ietekmēja vienīgi importu par dempinga cenām, savukārt Savienības ražotāji nespēja palielināt savu pārdošanas apjomu. |
| --- | --- |

(146)

Ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka kaitējumu, ko radīja Savienības patēriņa negatīvā attīstība, nav radījis imports par dempinga cenām, bet aizstāšanas ietekme. Šajā ziņā jānorāda, ka Savienības patēriņa negatīvā attīstība varētu būt radījusi kaitējumu Savienības ražotājiem. Tomēr šo kaitējumu ir saasinājis pastāvīgais importa par dempinga cenām kāpums sarūkošā tirgū. Kā norādīts iepriekš, Savienības patēriņa nesenais pieaugums labvēlīgi ietekmēja vienīgi importu par dempinga cenām, savukārt Savienības ražotāji nespēja palielināt savu pārdošanas apjomu.

3.4.   Savienības ražotāju strukturālās problēmas

| (147) | Ieinteresētās personas apgalvoja, ka tas, ka uzņēmums Georg Fischer (“GF”) ir turpinājis būt rentabls, neņemot vērā tā augstākās cenas, bet pārējo Savienības ražotāju darbības rezultāti nebija apmierinoši, liecina, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu ir radījušas strukturālas problēmas, nevis imports par dempinga cenām. Tomēr arī uzņēmums GF ir izjutis negatīvo ietekmi, jo tas ir zaudējis tirgus daļu un daļu peļņas normas. Tā darbinieku skaits un arī izlaide ir sarukusi. Tāpēc nevar piekrist apgalvojumam, ka uzņēmumam GF netika nodarīts kaitējums. |
| --- | --- |

(147)

Ieinteresētās personas apgalvoja, ka tas, ka uzņēmums Georg Fischer (“GF”) ir turpinājis būt rentabls, neņemot vērā tā augstākās cenas, bet pārējo Savienības ražotāju darbības rezultāti nebija apmierinoši, liecina, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu ir radījušas strukturālas problēmas, nevis imports par dempinga cenām. Tomēr arī uzņēmums GF ir izjutis negatīvo ietekmi, jo tas ir zaudējis tirgus daļu un daļu peļņas normas. Tā darbinieku skaits un arī izlaide ir sarukusi. Tāpēc nevar piekrist apgalvojumam, ka uzņēmumam GF netika nodarīts kaitējums.

| (148) | Turklāt visi Savienības ražotāji, tostarp GF, bija pakļauti cenu spiedienam, ko radīja imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(148)

Turklāt visi Savienības ražotāji, tostarp GF, bija pakļauti cenu spiedienam, ko radīja imports par dempinga cenām.

| (149) | Tāpat ieinteresētās personas apgalvoja, ka uzņēmums Berg Montana, ATUSA grupas Bulgārijas meitasuzņēmums, turpinājis rentabli darboties, un tas liecina, ka kaitējumu ir radījuši citi iemesli un tajā nav vainojams imports par dempinga cenām. Tomēr arī uzņēmumu Berg Montana negatīvi ietekmēja Ķīnas imports – ievērojami saruka tā ražošana un jaudas izmantojums, kā arī nodarbinātība. Tā kā lielākoties uzņēmums Berg Montana pārdod ražojumus ATUSA grupas saistītiem uzņēmumiem, nav lietderīgi atsevišķi aplūkot uzņēmuma Berg Montana rentabilitāti, neanalizējot visas grupas finanšu rezultātu, jo uzņēmuma Berg Montana rentabilitāti ietekmē transferta cenu noteikšana – kopumā ATUSA grupa tiešām darbojas ar zaudējumiem. Tāpēc nevar piekrist apgalvojumam, ka uzņēmumam Berg Montana netika nodarīts kaitējums. |
| --- | --- |

(149)

Tāpat ieinteresētās personas apgalvoja, ka uzņēmums Berg Montana, ATUSA grupas Bulgārijas meitasuzņēmums, turpinājis rentabli darboties, un tas liecina, ka kaitējumu ir radījuši citi iemesli un tajā nav vainojams imports par dempinga cenām. Tomēr arī uzņēmumu Berg Montana negatīvi ietekmēja Ķīnas imports – ievērojami saruka tā ražošana un jaudas izmantojums, kā arī nodarbinātība. Tā kā lielākoties uzņēmums Berg Montana pārdod ražojumus ATUSA grupas saistītiem uzņēmumiem, nav lietderīgi atsevišķi aplūkot uzņēmuma Berg Montana rentabilitāti, neanalizējot visas grupas finanšu rezultātu, jo uzņēmuma Berg Montana rentabilitāti ietekmē transferta cenu noteikšana – kopumā ATUSA grupa tiešām darbojas ar zaudējumiem. Tāpēc nevar piekrist apgalvojumam, ka uzņēmumam Berg Montana netika nodarīts kaitējums.

| (150) | Varētu apgalvot, ka 9 % darba ražīguma kritums no 2008. gada līdz IP, kā norādīts iepriekš 127. apsvērumā, liecina par strukturālu problēmu. Tomēr šāds samazinājums notika laikā, kad Savienības ražošanas nozare samazināja darbinieku kopskaitu par 36 % un izlaidi par 41 %. Šie samazinājumi liecina, ka Savienības ražotāji nepārtraukti bija spiesti pielāgot savu darbību tirgus spiedienam, kuru radīja imports par dempinga cenām un pagaidu pieprasījuma kritums. Ņemot vērā šo nelabvēlīgo ekonomikas vidi, darba ražīguma samazinājumu par 9 % var uzskatīt par diezgan mērenu. |
| --- | --- |

(150)

Varētu apgalvot, ka 9 % darba ražīguma kritums no 2008. gada līdz IP, kā norādīts iepriekš 127. apsvērumā, liecina par strukturālu problēmu. Tomēr šāds samazinājums notika laikā, kad Savienības ražošanas nozare samazināja darbinieku kopskaitu par 36 % un izlaidi par 41 %. Šie samazinājumi liecina, ka Savienības ražotāji nepārtraukti bija spiesti pielāgot savu darbību tirgus spiedienam, kuru radīja imports par dempinga cenām un pagaidu pieprasījuma kritums. Ņemot vērā šo nelabvēlīgo ekonomikas vidi, darba ražīguma samazinājumu par 9 % var uzskatīt par diezgan mērenu.

4.   Secinājums par cēloņsakarību

| (151) | Visbeidzot iepriekš izklāstītā analīze liecina, ka importa apjoms no abām attiecīgajām valstīm attiecīgajā periodā ir palielinājies, un tas ir ieguvis būtisku tirgus daļu. Turklāt palielinātos apjomus, kurus ieveda Savienības tirgū par dempinga cenām, pārdeva par zemākām cenā nekā Savienības ražošanas nozares cenas. |
| --- | --- |

(151)

Visbeidzot iepriekš izklāstītā analīze liecina, ka importa apjoms no abām attiecīgajām valstīm attiecīgajā periodā ir palielinājies, un tas ir ieguvis būtisku tirgus daļu. Turklāt palielinātos apjomus, kurus ieveda Savienības tirgū par dempinga cenām, pārdeva par zemākām cenā nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

| (152) | Tika analizēti arī citi faktori, kas būtu varējuši radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Šajā ziņā tika konstatēts, ka imports no citām trešām valstīm, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji un Savienības patēriņa attīstība, nešķiet tik nozīmīgi, lai izjauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu IP. |
| --- | --- |

(152)

Tika analizēti arī citi faktori, kas būtu varējuši radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Šajā ziņā tika konstatēts, ka imports no citām trešām valstīm, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji un Savienības patēriņa attīstība, nešķiet tik nozīmīgi, lai izjauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu IP.

| (153) | Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi noteikta un nodalīta no kaitējuma, ko izraisīja imports par dempinga cenām, tiek provizoriski secināts, ka imports no ĶTR un Taizemes ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(153)

Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi noteikta un nodalīta no kaitējuma, ko izraisīja imports par dempinga cenām, tiek provizoriski secināts, ka imports no ĶTR un Taizemes ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.

G.   SAVIENĪBAS INTERESES

1.   Ievadpiezīme

| (154) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz provizorisko secinājumu par zaudējumus radošo dempingu, pastāv pārliecinoši iemesli, lai secinātu, ka šajā konkrētajā gadījumā pagaidu antidempinga pasākumu pieņemšana nav Savienības interesēs. Šajā nolūkā un saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu pasākumu iespējamā ietekme uz visām iesaistītajām personām, kā arī pasākumu nepieņemšanas iespējamās sekas tika apsvērtas, pamatojoties uz visiem iesniegtajiem pierādījumiem. |
| --- | --- |

(154)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz provizorisko secinājumu par zaudējumus radošo dempingu, pastāv pārliecinoši iemesli, lai secinātu, ka šajā konkrētajā gadījumā pagaidu antidempinga pasākumu pieņemšana nav Savienības interesēs. Šajā nolūkā un saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu pasākumu iespējamā ietekme uz visām iesaistītajām personām, kā arī pasākumu nepieņemšanas iespējamās sekas tika apsvērtas, pamatojoties uz visiem iesniegtajiem pierādījumiem.

2.   Savienības ražošanas nozare

| (155) | Visi zināmie Savienības ražotāji atbalsta antidempinga pasākumu ieviešanu. Jāatgādina, ka vairākums kaitējuma rādītāju liecināja par negatīvu tendenci un ka jo īpaši ar Savienības ražošanas nozares produkciju, pārdošanas rezultātiem, tirgus daļu un finanšu rezultātiem saistītie kaitējuma rādītāji, piemēram, rentabilitāte un ienākumi no ieguldījumiem, tika būtiski ietekmēti. |
| --- | --- |

(155)

Visi zināmie Savienības ražotāji atbalsta antidempinga pasākumu ieviešanu. Jāatgādina, ka vairākums kaitējuma rādītāju liecināja par negatīvu tendenci un ka jo īpaši ar Savienības ražošanas nozares produkciju, pārdošanas rezultātiem, tirgus daļu un finanšu rezultātiem saistītie kaitējuma rādītāji, piemēram, rentabilitāte un ienākumi no ieguldījumiem, tika būtiski ietekmēti.

| (156) | Ja pasākumus piemēros, ir paredzams, ka tiks novērsts cenu pazeminājums un tirgus daļas samazināšanās un ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas atgūsies, kā dēļ būtiski uzlabosies Savienības ražošanas nozares finanšu stāvoklis. |
| --- | --- |

(156)

Ja pasākumus piemēros, ir paredzams, ka tiks novērsts cenu pazeminājums un tirgus daļas samazināšanās un ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas atgūsies, kā dēļ būtiski uzlabosies Savienības ražošanas nozares finanšu stāvoklis.

| (157) | No otras puses, ja antidempinga pasākumus neieviesīs, visticamāk Savienības ražošanas nozares tirgus daļa un finanšu stāvoklis pasliktināsies arī turpmāk. Tādā gadījumā ir paredzams, ka Savienības ražošanas nozare zaudētu vēl lielāku tirgus daļu, jo tā nespētu nodrošināt tādas tirgus cenas, ko nosaka imports no abām attiecīgajām valstīm. Tas acīmredzami izraisītu turpmāku ražošanas samazināšanu un rūpnīcu slēgšanu Savienībā, kas izpaustos kā būtisks nodarbinātības kritums. |
| --- | --- |

(157)

No otras puses, ja antidempinga pasākumus neieviesīs, visticamāk Savienības ražošanas nozares tirgus daļa un finanšu stāvoklis pasliktināsies arī turpmāk. Tādā gadījumā ir paredzams, ka Savienības ražošanas nozare zaudētu vēl lielāku tirgus daļu, jo tā nespētu nodrošināt tādas tirgus cenas, ko nosaka imports no abām attiecīgajām valstīm. Tas acīmredzami izraisītu turpmāku ražošanas samazināšanu un rūpnīcu slēgšanu Savienībā, kas izpaustos kā būtisks nodarbinātības kritums.

| (158) | Ņemot vērā visus iepriekš izklāstītos faktorus, provizoriski secina, ka antidempinga pasākumu ieviešana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(158)

Ņemot vērā visus iepriekš izklāstītos faktorus, provizoriski secina, ka antidempinga pasākumu ieviešana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

3.   Importētāji

| (159) | Kā minēts iepriekš 31. apsvērumā, 32 nesaistīti importētāji sadarbojās izmeklēšanā, un to imports veidoja aptuveni 45 % no kopējā importa no abām attiecīgajām valstīm. Kopumā importētāji iebilst pret antidempinga pasākumu ieviešanu. Tomēr vairākumā gadījumu pasākumu ietekme, šķiet, būs neliela. Daudzos gadījumos attiecīgais ražojums veido nelielu daļu importētāju kopējā uzņēmējdarbībā. Turklāt daži importētāji jau pērk kaļamus vītņotus savienotājelementus no citiem avotiem, un importētāji, kuri patlaban iegādājas tos tikai no abām attiecīgajām valstīm, arī var tos iepirkt no citiem avotiem, tostarp no Savienības ražošanas nozares. Tādējādi tiek provizoriski secināts, ka pagaidu pasākumu piemērošanai nebūs būtiskas negatīvas ietekmes uz importētāju interesēm. |
| --- | --- |

(159)

Kā minēts iepriekš 31. apsvērumā, 32 nesaistīti importētāji sadarbojās izmeklēšanā, un to imports veidoja aptuveni 45 % no kopējā importa no abām attiecīgajām valstīm. Kopumā importētāji iebilst pret antidempinga pasākumu ieviešanu. Tomēr vairākumā gadījumu pasākumu ietekme, šķiet, būs neliela. Daudzos gadījumos attiecīgais ražojums veido nelielu daļu importētāju kopējā uzņēmējdarbībā. Turklāt daži importētāji jau pērk kaļamus vītņotus savienotājelementus no citiem avotiem, un importētāji, kuri patlaban iegādājas tos tikai no abām attiecīgajām valstīm, arī var tos iepirkt no citiem avotiem, tostarp no Savienības ražošanas nozares. Tādējādi tiek provizoriski secināts, ka pagaidu pasākumu piemērošanai nebūs būtiskas negatīvas ietekmes uz importētāju interesēm.

4.   Lietotāji

| (160) | Kā norādīts iepriekš 18. apsvērumā, kaļamus vītņotus savienotājelementus galvenokārt izmanto gāzes, ūdens un apkures sistēmās dzīvojamās un nedzīvojamās ēkās. Tādējādi kaļamu vītņotu savienotājelementu lietotāji ir santehniķi. Neviena lietotāju vai patērētāju savienība nesadarbojās izmeklēšanā. Turklāt kaļamu vītņotu savienotājelementu vērtība veido tikai nelielu daļu no kopējām gāzes, ūdens un apkures iekārtu izmaksām. Tādējādi tiek provizoriski secināts, ka pagaidu pasākumu piemērošanai nebūs būtiskas negatīvas ietekmes uz lietotāju interesēm. |
| --- | --- |

(160)

Kā norādīts iepriekš 18. apsvērumā, kaļamus vītņotus savienotājelementus galvenokārt izmanto gāzes, ūdens un apkures sistēmās dzīvojamās un nedzīvojamās ēkās. Tādējādi kaļamu vītņotu savienotājelementu lietotāji ir santehniķi. Neviena lietotāju vai patērētāju savienība nesadarbojās izmeklēšanā. Turklāt kaļamu vītņotu savienotājelementu vērtība veido tikai nelielu daļu no kopējām gāzes, ūdens un apkures iekārtu izmaksām. Tādējādi tiek provizoriski secināts, ka pagaidu pasākumu piemērošanai nebūs būtiskas negatīvas ietekmes uz lietotāju interesēm.

| (161) | Ņemot vērā antidempinga pasākumu vispārējo ietekmi, kopumā labvēlīgā ietekme uz savienības ražošanas nozari neapšaubāmi atsver iespējamo negatīvo ietekmi uz citām ieinteresētajām grupām. Tādējādi tiek provizoriski secināts, ka antidempinga maksājumi nav pretrunā Savienības interesēm. |
| --- | --- |

(161)

Ņemot vērā antidempinga pasākumu vispārējo ietekmi, kopumā labvēlīgā ietekme uz savienības ražošanas nozari neapšaubāmi atsver iespējamo negatīvo ietekmi uz citām ieinteresētajām grupām. Tādējādi tiek provizoriski secināts, ka antidempinga maksājumi nav pretrunā Savienības interesēm.

5.   Konkurences aspekti

| (162) | Ieinteresētās personas apgalvoja, ka gadījumā, ja tiks ieviesti antidempinga pasākumi, Savienības tirgū var izveidoties t.s. duopols, kurā dominētu divi galvenie sūdzības iesniedzēji ATUSA un GF. Šajā sakarā vispirms jāatzīmē, ka pašreizējā šo abu grupu tirgus daļa ir salīdzinoši maza (aptuveni 30 %). Tā būtu jāsalīdzina ar abu attiecīgo valstu tirgus daļu, kas veido 52,7 %, savukārt importa no citām trešām valstīm tirgus daļa ir 8,4 %. Pārējo Savienības ražotāju tirgus daļa ir 7,5 %. |
| --- | --- |

(162)

Ieinteresētās personas apgalvoja, ka gadījumā, ja tiks ieviesti antidempinga pasākumi, Savienības tirgū var izveidoties t.s. duopols, kurā dominētu divi galvenie sūdzības iesniedzēji ATUSA un GF. Šajā sakarā vispirms jāatzīmē, ka pašreizējā šo abu grupu tirgus daļa ir salīdzinoši maza (aptuveni 30 %). Tā būtu jāsalīdzina ar abu attiecīgo valstu tirgus daļu, kas veido 52,7 %, savukārt importa no citām trešām valstīm tirgus daļa ir 8,4 %. Pārējo Savienības ražotāju tirgus daļa ir 7,5 %.

| (163) | Turklāt antidempinga maksājumu mērķis nav aizliegt importu, bet gan atjaunot līdzvērtīgus konkurences apstākļus. Ir vērts atzīmēt, ka ar iepriekšējiem antidempinga pasākumiem, kas bija spēkā no 2000. gada līdz 2005. gadam, imports netika apturēts. Tieši pretēji – ĶTR eksportēja lielākus daudzumus 2002., 2003. un 2004. gadā, nekā pirms antidempinga maksājuma piemērošanas (49,4 %). Kopumā šāds ievērojams skaits dalībnieku Savienības tirgū liecina, ka ir neliels pret konkurenci vērsta duopola pastāvēšanas risks, kas dominē Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(163)

Turklāt antidempinga maksājumu mērķis nav aizliegt importu, bet gan atjaunot līdzvērtīgus konkurences apstākļus. Ir vērts atzīmēt, ka ar iepriekšējiem antidempinga pasākumiem, kas bija spēkā no 2000. gada līdz 2005. gadam, imports netika apturēts. Tieši pretēji – ĶTR eksportēja lielākus daudzumus 2002., 2003. un 2004. gadā, nekā pirms antidempinga maksājuma piemērošanas (49,4 %). Kopumā šāds ievērojams skaits dalībnieku Savienības tirgū liecina, ka ir neliels pret konkurenci vērsta duopola pastāvēšanas risks, kas dominē Savienības tirgū.

6.   Secinājums par Savienības interesēm

| (164) | Ņemot to vērā, tika provizoriski secināts, ka kopumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai ĶTR un Taizemes izcelsmes kaļamu vītņotu savienotājelementu importam nenoteiktu pagaidu pasākumus. |
| --- | --- |

(164)

Ņemot to vērā, tika provizoriski secināts, ka kopumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai ĶTR un Taizemes izcelsmes kaļamu vītņotu savienotājelementu importam nenoteiktu pagaidu pasākumus.

H.   PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (165) | Ņemot vērā secinājumus par dempingu, izraisīto kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu importa par dempinga cenām no abām attiecīgajām valstīm turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(165)

Ņemot vērā secinājumus par dempingu, izraisīto kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu importa par dempinga cenām no abām attiecīgajām valstīm turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (166) | Nosakot šo pasākumu līmeni, tika ņemta vērā konstatētā dempinga starpība un maksājuma apmērs, kāds vajadzīgs, lai novērstu Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(166)

Nosakot šo pasākumu līmeni, tika ņemta vērā konstatētā dempinga starpība un maksājuma apmērs, kāds vajadzīgs, lai novērstu Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu.

| (167) | Aprēķinot kaitējumu radošā dempinga ietekmes novēršanai nepieciešamo maksājuma summu, uzskatīja, ka pasākumiem būtu jābūt tādiem, kas ļautu Savienības ražotājiem segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu samaksas, kādu šāda veida ražotājam šajā nozarē pamatoti iespējams gūt līdzīgā ražojuma pārdošanā Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nebūtu importa par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(167)

Aprēķinot kaitējumu radošā dempinga ietekmes novēršanai nepieciešamo maksājuma summu, uzskatīja, ka pasākumiem būtu jābūt tādiem, kas ļautu Savienības ražotājiem segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu samaksas, kādu šāda veida ražotājam šajā nozarē pamatoti iespējams gūt līdzīgā ražojuma pārdošanā Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nebūtu importa par dempinga cenām.

| (168) | Iepriekšējā izmeklēšanā attiecībā uz šo pašu ražojumu noteica, ka šāda pamatota peļņa ir 7 % (9). Atlasītie Savienības ražotāji attiecīgā perioda sākumā varēja sasniegt līdzīgu peļņas līmeni, tāpēc nekas neliecina par to, ka šī peļņas norma vairs nav pamatota. |
| --- | --- |

(168)

Iepriekšējā izmeklēšanā attiecībā uz šo pašu ražojumu noteica, ka šāda pamatota peļņa ir 7 % (9). Atlasītie Savienības ražotāji attiecīgā perioda sākumā varēja sasniegt līdzīgu peļņas līmeni, tāpēc nekas neliecina par to, ka šī peļņas norma vairs nav pamatota.

| (169) | Pamatojoties uz to, tika aprēķināta cena, kas neradītu kaitējumu Savienības līdzīgā ražojuma ražotājiem. Kaitējumu neradošā cena tika iegūta, ražošanas izmaksām pieskaitot iepriekšminēto peļņas normu 7 % apmērā. |
| --- | --- |

(169)

Pamatojoties uz to, tika aprēķināta cena, kas neradītu kaitējumu Savienības līdzīgā ražojuma ražotājiem. Kaitējumu neradošā cena tika iegūta, ražošanas izmaksām pieskaitot iepriekšminēto peļņas normu 7 % apmērā.

| (170) | Pēc tam, pamatojoties uz salīdzinājumu starp vidējo svērto importa cenu un vidējo svērto kaitējumu neradošo cenu līdzīgam ražojumam, kuru Savienības ražošanas nozare pārdeva Savienības tirgū, tika noteikts vajadzīgais cenas paaugstinājums. Šā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību izteica procentos no vidējās svērtās importa CIF vērtības. |
| --- | --- |

(170)

Pēc tam, pamatojoties uz salīdzinājumu starp vidējo svērto importa cenu un vidējo svērto kaitējumu neradošo cenu līdzīgam ražojumam, kuru Savienības ražošanas nozare pārdeva Savienības tirgū, tika noteikts vajadzīgais cenas paaugstinājums. Šā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību izteica procentos no vidējās svērtās importa CIF vērtības.

2.   Pagaidu pasākumi

| (171) | Ņemot vērā iepriekš minēto un pamatregulas 7. panta 2. punktu, uzskatāms, ka ĶTR un Taizemes izcelsmes importam būtu jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi dempinga vai kaitējuma starpības apmērā, atkarībā no tā, kura ir zemāka un saskaņā ar noteikumu par zemāku maksājumu. |
| --- | --- |

(171)

Ņemot vērā iepriekš minēto un pamatregulas 7. panta 2. punktu, uzskatāms, ka ĶTR un Taizemes izcelsmes importam būtu jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi dempinga vai kaitējuma starpības apmērā, atkarībā no tā, kura ir zemāka un saskaņā ar noteikumu par zemāku maksājumu.

| (172) | Ņemot vērā Ķīnas un Taizemes ražotāju eksportētāju augsto sadarbības līmeni, visu pārējo abu valstu uzņēmumu maksājums tika noteikts augstākā maksājuma līmenī, ko nosaka uzņēmumiem, kuri attiecīgi tika atlasīti vai sadarbojās izmeklēšanā no konkrētās valsts. Visu pārējo uzņēmumu maksājums tiks piemērots tiem uzņēmumiem, kuri nebija sadarbojušies izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(172)

Ņemot vērā Ķīnas un Taizemes ražotāju eksportētāju augsto sadarbības līmeni, visu pārējo abu valstu uzņēmumu maksājums tika noteikts augstākā maksājuma līmenī, ko nosaka uzņēmumiem, kuri attiecīgi tika atlasīti vai sadarbojās izmeklēšanā no konkrētās valsts. Visu pārējo uzņēmumu maksājums tiks piemērots tiem uzņēmumiem, kuri nebija sadarbojušies izmeklēšanā.

| (173) | Ķīnas uzņēmumiem, kuri sadarbojās, bet netika atlasīti, un kuri ir norādīti pielikumā, pagaidu maksājuma likmi nosaka kā vidējo svērto no atlasīto uzņēmumu likmēm. |
| --- | --- |

(173)

Ķīnas uzņēmumiem, kuri sadarbojās, bet netika atlasīti, un kuri ir norādīti pielikumā, pagaidu maksājuma likmi nosaka kā vidējo svērto no atlasīto uzņēmumu likmēm.

| (174) | Pagaidu antidempinga maksājumu ierosinātās likmes ir šādas.

  Ķīnas Tautas Republika









  Uzņēmums | Dempinga starpība | Kaitējuma starpība | Maksājuma likme |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. | 67,8 % | 136,5 % | 67,8 % |
| Jinan Meide Casting Co., Ltd. | 39,3 % | 122,4 % | 39,3 % |
| Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. | 32,1 % | 128,4 % | 32,1 % |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās | 42,3 % | 124,7 % | 42,3 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | | | 67,8 % |

(174)

Pagaidu antidempinga maksājumu ierosinātās likmes ir šādas.

Ķīnas Tautas Republika

Uzņēmums

Dempinga starpība

Kaitējuma starpība

Maksājuma likme

Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.

67,8 %

136,5 %

67,8 %

Jinan Meide Casting Co., Ltd.

39,3 %

122,4 %

39,3 %

Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.

32,1 %

128,4 %

32,1 %

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

42,3 %

124,7 %

42,3 %

Visi pārējie uzņēmumi

67,8 %

Taizeme

| Uzņēmums | Dempinga starpība | Kaitējuma starpība | Maksājuma likme |
| --- | --- | --- | --- |
| BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd | 15,9 % | 86,2 % | 15,9 % |
| Siam Fittings Co., Ltd | 50,7 % | 39,7 % | 39,7 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | | | 39,7 % |

Uzņēmums

Dempinga starpība

Kaitējuma starpība

Maksājuma likme

BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd

15,9 %

86,2 %

15,9 %

Siam Fittings Co., Ltd

50,7 %

39,7 %

39,7 %

Visi pārējie uzņēmumi

39,7 %

| (175) | Iepriekš minētos antidempinga pasākumus provizoriski nosaka ad valorem maksājumu veidā. |
| --- | --- |

(175)

Iepriekš minētos antidempinga pasākumus provizoriski nosaka ad valorem maksājumu veidā.

| (176) | Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājumu likmes (atšķirībā no valsts mēroga maksājuma, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) jāpiemēro tikai to ražojumu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un Taizemē un kurus ražojuši attiecīgie uzņēmumi – minētās konkrētās juridiskās personas. Importētie ražojumi, ko ražo jebkurš cits uzņēmums, kurš nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā ar tā nosaukumu, ieskaitot uzņēmumus, kas saistīti ar šiem konkrēti minētajiem, nevar gūt labumu no šīm likmēm, un uz tiem attiecina maksājuma likmi, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(176)

Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājumu likmes (atšķirībā no valsts mēroga maksājuma, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) jāpiemēro tikai to ražojumu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un Taizemē un kurus ražojuši attiecīgie uzņēmumi – minētās konkrētās juridiskās personas. Importētie ražojumi, ko ražo jebkurš cits uzņēmums, kurš nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā ar tā nosaukumu, ieskaitot uzņēmumus, kas saistīti ar šiem konkrēti minētajiem, nevar gūt labumu no šīm likmēm, un uz tiem attiecina maksājuma likmi, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (177) | Jebkurš prasījums piemērot šiem atsevišķajiem uzņēmumiem noteiktās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) tūlīt būtu jāadresē Komisijai (10), pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportam, piemēram, saistībā ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām pārmaiņām ražošanas un tirdzniecības vienībās. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kam piemēro individuālās maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(177)

Jebkurš prasījums piemērot šiem atsevišķajiem uzņēmumiem noteiktās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) tūlīt būtu jāadresē Komisijai (10), pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportam, piemēram, saistībā ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām pārmaiņām ražošanas un tirdzniecības vienībās. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kam piemēro individuālās maksājuma likmes.

| (178) | Lai pienācīgi piemērotu antidempinga maksājumu, visiem pārējiem uzņēmumiem noteiktais maksājums būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neveica eksportu uz Savienību. |
| --- | --- |

(178)

Lai pienācīgi piemērotu antidempinga maksājumu, visiem pārējiem uzņēmumiem noteiktais maksājums būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neveica eksportu uz Savienību.

| (179) | Taču Taizemes gadījumā, ja pēdējie minētie uzņēmumi atbilst pamatregulas 11. panta 4. punkta otrās daļas prasībām, tie tiek aicināti iesniegt pārskatīšanas pieprasījumu saskaņā ar minēto pantu, lai izvērtētu individuāli viņu situāciju. |
| --- | --- |

(179)

Taču Taizemes gadījumā, ja pēdējie minētie uzņēmumi atbilst pamatregulas 11. panta 4. punkta otrās daļas prasībām, tie tiek aicināti iesniegt pārskatīšanas pieprasījumu saskaņā ar minēto pantu, lai izvērtētu individuāli viņu situāciju.

I.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

| (180) | Pienācīgas pārvaldības labad būtu jānosaka termiņš, kurā ieinteresētās personas, kas regulā noteiktajā termiņā ir pieteikušās, var rakstveidā paust savu viedokli un lūgt uzklausīšanu. Turklāt jānosaka, ka šajā regulā konstatējumi, kuri attiecas uz maksājuma piemērošanu, ir provizoriski un, nosakot galīgo maksājumu, tos var pārskatīt, |
| --- | --- |

(180)

Pienācīgas pārvaldības labad būtu jānosaka termiņš, kurā ieinteresētās personas, kas regulā noteiktajā termiņā ir pieteikušās, var rakstveidā paust savu viedokli un lūgt uzklausīšanu. Turklāt jānosaka, ka šajā regulā konstatējumi, kuri attiecas uz maksājuma piemērošanu, ir provizoriski un, nosakot galīgo maksājumu, tos var pārskatīt,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek noteikts pagaidu antidempinga maksājums par tādu kaļamā čuguna vītņotu cauruļu savienotājelementu importu, kuras patlaban klasificē ar KN kodu ex 7307 19 10 (TARIC kods 7307191010) un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un Taizemē.

2.   Pagaidu antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama brīvas robežpiegādes neto cenai uz Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas 1. punktā minētajam ražojumam, kuru ražo turpmāk minētie uzņēmumi, ir šāda.

| Valsts | Uzņēmums | Maksājuma likme | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- | --- |
| Ķīnas Tautas Republika | Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County | 67,8 % | B335 |
| | Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan | 39,3 % | B336 |
| | Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Qingdao | 32,1 % | B337 |
| | Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County | 42,3 % | B338 |
| | Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. – Xizhaotong Town | 42,3 % | B339 |
| | Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City | 42,3 % | B340 |
| | China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County | 42,3 % | B341 |
| | Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. – Yutian County | 42,3 % | B342 |
| | Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei | 42,3 % | B343 |
| | Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County | 42,3 % | B344 |
| | Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. – Tangshan | 42,3 % | B345 |
| | Taigu Tongde Casting Co., Ltd. – Nanyang Village, Taigu | 42,3 % | B346 |
| | Visi pārējie uzņēmumi | 67,8 % | B999 |
| Taizeme | BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn | 15,9 % | B347 |
| | Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn | 39,7 % | B348 |
| | Visi pārējie uzņēmumi | 39,7 % | B999 |

Valsts

Uzņēmums

Maksājuma likme

TARIC papildu kods

Ķīnas Tautas Republika

Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County

67,8 %

B335

Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan

39,3 %

B336

Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Qingdao

32,1 %

B337

Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County

42,3 %

B338

Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. – Xizhaotong Town

42,3 %

B339

Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City

42,3 %

B340

China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County

42,3 %

B341

Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. – Yutian County

42,3 %

B342

Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei

42,3 %

B343

Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County

42,3 %

B344

Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. – Tangshan

42,3 %

B345

Taigu Tongde Casting Co., Ltd. – Nanyang Village, Taigu

42,3 %

B346

Visi pārējie uzņēmumi

67,8 %

B999

Taizeme

BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn

15,9 %

B347

Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn

39,7 %

B348

Visi pārējie uzņēmumi

39,7 %

B999

3.   Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Savienībā iemaksā drošības naudu, kas vienāda ar pagaidu maksājuma summu.

4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Neskarot Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām izpauž būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.

Atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktam viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas attiecīgās personas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 14. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV C 44, 16.2.2012., 33. lpp.

2

(3)  OV L 208, 18.8.2000., 8. lpp., 14. apsvērums un turpmāk.

3

(4)  OV C 137, 6.5.2011., 1. lpp.

4

(5)  Skatīt Komisijas 1998. gada 3. marta Lēmumu 98/175/EK, OV L 63, 4.3.98, 32. lpp., 2. apsvērums.

5

(6)  OV L 55, 29.2.2000., 3. lpp. (pagaidu), OV L 208, 18.8.2000., 8. lpp. (galīgie).

6

(7)  Ņemot vērā ES paplašināšanos, pasākumus pret Čehijas Republiku izbeidza 2004. gada 1. maijā.

7

(8)  OV L 55, 29.2.2000., 3. lpp., 146. apsvērums.

8

(9)  OV L 55, 29.2.2000., 3. lpp. 188. apsvērums.

9

(10)  Eiropas Komisija, Tirdzniecības ģenerāldirektorāts, H direktorāts, 1049 Brisele, Beļģija.

10

---

| 15.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 318/28 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 318/28

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1072/2012

(2012. gada 14. novembris),

ar ko uzliek antidempinga pagaidu maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas galda piederumu un virtuves piederumu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (turpmāk “pamatregula”), jo īpaši tās 7. pantu,

pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Procedūras sākšana

| (1) | Eiropas Komisija 2012. gada 16. februārī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) (turpmāk “procedūras sākšanas paziņojums”), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (turpmāk “attiecīgā valsts”, “Ķīna” vai “ĶTR”) izcelsmes keramikas galda piederumu un virtuves piederumu importu Savienībā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija 2012. gada 16. februārī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) (turpmāk “procedūras sākšanas paziņojums”), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (turpmāk “attiecīgā valsts”, “Ķīna” vai “ĶTR”) izcelsmes keramikas galda piederumu un virtuves piederumu importu Savienībā.

| (2) | Procedūra tika sākta pēc tam, kad 2012. gada 3. janvārī tika iesniegta sūdzība to ES ražotāju (turpmāk “sūdzības iesniedzēji”) vārdā, kuri nodrošina vairāk nekā 30 % no kopējā Savienības keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražošanas apjoma. Sūdzībā bija ietverti prima facie pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie tika uzskatīti par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Procedūra tika sākta pēc tam, kad 2012. gada 3. janvārī tika iesniegta sūdzība to ES ražotāju (turpmāk “sūdzības iesniedzēji”) vārdā, kuri nodrošina vairāk nekā 30 % no kopējā Savienības keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražošanas apjoma. Sūdzībā bija ietverti prima facie pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie tika uzskatīti par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras sākšanu.

2.   Procedūrā iesaistītās personas

| (3) | Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli paziņoja sūdzības iesniedzējiem, citiem zināmajiem Savienības ražotājiem, zināmajiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR, importētājiem, tirgotājiem, lietotājiem, piegādātājiem un attiecīgajām zināmajām apvienībām, kā arī ĶTR pārstāvjiem. Komisija informēja arī ražotājus Krievijas Federācijā, kura procedūras sākšanas paziņojumā bija norādīta kā iespējamā analogā valsts. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(3)

Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli paziņoja sūdzības iesniedzējiem, citiem zināmajiem Savienības ražotājiem, zināmajiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR, importētājiem, tirgotājiem, lietotājiem, piegādātājiem un attiecīgajām zināmajām apvienībām, kā arī ĶTR pārstāvjiem. Komisija informēja arī ražotājus Krievijas Federācijā, kura procedūras sākšanas paziņojumā bija norādīta kā iespējamā analogā valsts. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

| (4) | Ņemot vērā acīmredzami lielo ražotāju eksportētāju un nesaistīto importētāju skaitu, procedūras sākšanas paziņojumā ražotāji eksportētāji un nesaistītie importētāji laikposmā no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim tikai aicināti pieteikties Komisijā un iesniegt pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar attiecīgo ražojumu. Šī informācija atbilstīgi pamatregulas 17. pantam sniegtu Komisijai iespēju pieņemt lēmumu par to, vai ir jāveic pārbaude izlases veidā, un vajadzības gadījumā veidot atlasi. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā acīmredzami lielo ražotāju eksportētāju un nesaistīto importētāju skaitu, procedūras sākšanas paziņojumā ražotāji eksportētāji un nesaistītie importētāji laikposmā no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim tikai aicināti pieteikties Komisijā un iesniegt pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar attiecīgo ražojumu. Šī informācija atbilstīgi pamatregulas 17. pantam sniegtu Komisijai iespēju pieņemt lēmumu par to, vai ir jāveic pārbaude izlases veidā, un vajadzības gadījumā veidot atlasi.

| (5) | Ņemot vērā šajā procedūrā iesaistīto lielo skaitu Savienības ražotāju, procedūras sākšanas paziņojumā tika norādīts, ka Komisija ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju atlasi kaitējuma noteikšanai saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Minētā priekšatlase tika veikta, izmantojot informāciju, kas Komisijai bija pieejama procedūras sākšanas posmā, un tās pamatā bija ražotāju pārdošanas apjoms, to lielums un ģeogrāfiskā atrašanās vieta Savienībā, kā arī ražojumu segments. Atlasē tika iekļauti seši Savienības ražotāji, kuri aptver visus svarīgākos ražojumu tipus un atrodas piecās dalībvalstīs, un divi no tiem bija mazie un vidējie uzņēmumi (MVU). Šī provizoriskā atlase nodrošināja vairāk nekā 15 % no kopējā aplēstā Savienības ražošanas apjoma. Tomēr viens no provizoriski atlasītajiem ražotājiem nevēlējās būt daļa no atlases, un vairākas ieinteresētās personas iesniedza paziņojumus, ka nav ņemta vērā dalībvalsts ar lielu ražošanas apjomu un ka tā būtu jāiekļauj reprezentatīvajā atlasē. Ņemot vērā minēto, Komisija mainīja savu provizorisko atlasi, un galīgajā atlasē bija iekļauti septiņi Savienības ražotāji, kuri aptver visus svarīgākos ražojumu veidus un atrodas sešās dalībvalstīs, turklāt divi no tiem ir MVU. Šī atlase nodrošināja vairāk nekā 20 % no kopējā aplēstā Savienības ražošanas apjoma. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā šajā procedūrā iesaistīto lielo skaitu Savienības ražotāju, procedūras sākšanas paziņojumā tika norādīts, ka Komisija ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju atlasi kaitējuma noteikšanai saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Minētā priekšatlase tika veikta, izmantojot informāciju, kas Komisijai bija pieejama procedūras sākšanas posmā, un tās pamatā bija ražotāju pārdošanas apjoms, to lielums un ģeogrāfiskā atrašanās vieta Savienībā, kā arī ražojumu segments. Atlasē tika iekļauti seši Savienības ražotāji, kuri aptver visus svarīgākos ražojumu tipus un atrodas piecās dalībvalstīs, un divi no tiem bija mazie un vidējie uzņēmumi (MVU). Šī provizoriskā atlase nodrošināja vairāk nekā 15 % no kopējā aplēstā Savienības ražošanas apjoma. Tomēr viens no provizoriski atlasītajiem ražotājiem nevēlējās būt daļa no atlases, un vairākas ieinteresētās personas iesniedza paziņojumus, ka nav ņemta vērā dalībvalsts ar lielu ražošanas apjomu un ka tā būtu jāiekļauj reprezentatīvajā atlasē. Ņemot vērā minēto, Komisija mainīja savu provizorisko atlasi, un galīgajā atlasē bija iekļauti septiņi Savienības ražotāji, kuri aptver visus svarīgākos ražojumu veidus un atrodas sešās dalībvalstīs, turklāt divi no tiem ir MVU. Šī atlase nodrošināja vairāk nekā 20 % no kopējā aplēstā Savienības ražošanas apjoma.

| (6) | Aptuveni 400 ražotāji eksportētāji vai ražotāju eksportētāju grupas ĶTR, kuras nodrošina vairāk nekā 60 % no kopējā eksporta apjoma, sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai atlasē. Pamatojoties uz saņemto informāciju, Komisija izveidoja provizorisku atlasi, kurā iekļāva piecus ražotājus eksportētājus ar vislielāko eksporta apjomu uz Savienību, un aicināja visus Komisijai zināmos ražotājus eksportētājus komentēt ierosināto atlasi. Divi iekļaušanai atlasē priekšatlasītie ražotāji eksportētāji precizēja atlases veikšanai sniegto informāciju, un šo precizējumu rezultātā to eksporta apjoms nebija pietiekams, lai tos iekļautu atlasē. Tad Komisija sagatavoja galīgo atlasi, kurā iekļāva pēc atjauninātās informācijas saņemšanas noteiktos piecus lielākos uzņēmumus eksporta apjoma ziņā. Atlasītie uzņēmumi nodrošina gandrīz 20 % no visu to ražotāju eksportētāju eksporta apjoma uz Savienību, kuri sadarbojās. |
| --- | --- |

(6)

Aptuveni 400 ražotāji eksportētāji vai ražotāju eksportētāju grupas ĶTR, kuras nodrošina vairāk nekā 60 % no kopējā eksporta apjoma, sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai atlasē. Pamatojoties uz saņemto informāciju, Komisija izveidoja provizorisku atlasi, kurā iekļāva piecus ražotājus eksportētājus ar vislielāko eksporta apjomu uz Savienību, un aicināja visus Komisijai zināmos ražotājus eksportētājus komentēt ierosināto atlasi. Divi iekļaušanai atlasē priekšatlasītie ražotāji eksportētāji precizēja atlases veikšanai sniegto informāciju, un šo precizējumu rezultātā to eksporta apjoms nebija pietiekams, lai tos iekļautu atlasē. Tad Komisija sagatavoja galīgo atlasi, kurā iekļāva pēc atjauninātās informācijas saņemšanas noteiktos piecus lielākos uzņēmumus eksporta apjoma ziņā. Atlasītie uzņēmumi nodrošina gandrīz 20 % no visu to ražotāju eksportētāju eksporta apjoma uz Savienību, kuri sadarbojās.

| (7) | Iekļaušanai galīgajā atlasē tika atlasīti šādi uzņēmumi vai uzņēmumu grupas:






  a) | Hunan Hualian China Industry Co., Ltd un tā saistītie uzņēmumi, |
| --- | --- | --- |

(7)

Iekļaušanai galīgajā atlasē tika atlasīti šādi uzņēmumi vai uzņēmumu grupas:

a)

Hunan Hualian China Industry Co., Ltd un tā saistītie uzņēmumi,

| b) | Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd un tā saistītie uzņēmumi, |
| --- | --- |

b)

Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd un tā saistītie uzņēmumi,

| c) | CHL International Ltd un tā saistītie uzņēmumi, |
| --- | --- |

c)

CHL International Ltd un tā saistītie uzņēmumi,

| d) | Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited un tā saistītie uzņēmumi (turpmāk tekstā “Niceton”) un |
| --- | --- |

d)

Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited un tā saistītie uzņēmumi (turpmāk tekstā “Niceton”) un

| e) | Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

e)

Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.

| (8) | Viens uzņēmums apstrīdēja atlasē iekļauto uzņēmumi izvēli un apgalvoja, ka tas būtu jāiekļauj atlasē. Šā uzņēmuma pārstāvji norādīja, ka tā iekļaušana atlasē neradītu pārmērīgi lielu atlasīto uzņēmumu skaitu vai kavējumus izmeklēšanas gaitā, jo īpaši tāpēc, ka uzņēmums ir salīdzinoši neliels eksportētājs. Šā uzņēmuma pārstāvji arī apgalvoja, ka uzņēmums pieder ārvalstu īpašniekiem un ka atlase bez šā uzņēmuma iekļaušanas nebūtu uzskatāma par reprezentatīvu. |
| --- | --- |

(8)

Viens uzņēmums apstrīdēja atlasē iekļauto uzņēmumi izvēli un apgalvoja, ka tas būtu jāiekļauj atlasē. Šā uzņēmuma pārstāvji norādīja, ka tā iekļaušana atlasē neradītu pārmērīgi lielu atlasīto uzņēmumu skaitu vai kavējumus izmeklēšanas gaitā, jo īpaši tāpēc, ka uzņēmums ir salīdzinoši neliels eksportētājs. Šā uzņēmuma pārstāvji arī apgalvoja, ka uzņēmums pieder ārvalstu īpašniekiem un ka atlase bez šā uzņēmuma iekļaušanas nebūtu uzskatāma par reprezentatīvu.

| (9) | Komisija atgādina, ka atlasē iekļautos uzņēmumus izvēlējās, pamatojoties uz lielākajiem apjomiem atbilstīgi pamatregulas 17. panta 1. punktam, ņemot vērā tādu ražotāju skaitu, ko atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. Ņemot vērā apstākli, ka uzņēmums ir salīdzinoši neliels eksportētājs, tā iekļaušana nesniegtu nekādu pievienoto vērtību atlases reprezentativitātei attiecībā uz eksporta apjomu. Turklāt ir arī norādīts, ka uzņēmums savu ierosinājumu iesniedza ļoti vēlu, proti, četrus mēnešus pēc tam, kad visi ražotāji eksportētāji tika informēti par galīgo atlasi, kā arī pēc atlasīto uzņēmumu darba telpu pārbaudes apmeklējumiem. Tāpēc prasība par iekļaušanu atlasē tika noraidīta. |
| --- | --- |

(9)

Komisija atgādina, ka atlasē iekļautos uzņēmumus izvēlējās, pamatojoties uz lielākajiem apjomiem atbilstīgi pamatregulas 17. panta 1. punktam, ņemot vērā tādu ražotāju skaitu, ko atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. Ņemot vērā apstākli, ka uzņēmums ir salīdzinoši neliels eksportētājs, tā iekļaušana nesniegtu nekādu pievienoto vērtību atlases reprezentativitātei attiecībā uz eksporta apjomu. Turklāt ir arī norādīts, ka uzņēmums savu ierosinājumu iesniedza ļoti vēlu, proti, četrus mēnešus pēc tam, kad visi ražotāji eksportētāji tika informēti par galīgo atlasi, kā arī pēc atlasīto uzņēmumu darba telpu pārbaudes apmeklējumiem. Tāpēc prasība par iekļaušanu atlasē tika noraidīta.

| (10) | Noteiktajā termiņā uz atlases jautājumiem atbildēja sešdesmit nesaistīti importētāji, piedāvājot sadarbību procedūras ietvaros. No šiem uzņēmumiem atlases izveidošanai tika atlasīti pieci. Šie pieci nesaistītie importētāji tika izvēlēti, pamatojoties uz importa un Savienībā veiktās tālākpārdošanas apjomu un vērtību, to ģeogrāfisko atrašanās vietu, uzņēmējdarbības modeli un ražojumu segmentu. Atlasītie uzņēmumi nodrošināja Savienībā lielākos importa un tālākpārdošanas reprezentatīvos apjomus un vērtības, ko atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. Saskaņā ar atlases sagatavošanas posmā ziņotajiem rādītājiem, tie nodrošināja aptuveni 6 % no attiecīgā ražojuma importa apjoma izmeklēšanas periodā (IP). |
| --- | --- |

(10)

Noteiktajā termiņā uz atlases jautājumiem atbildēja sešdesmit nesaistīti importētāji, piedāvājot sadarbību procedūras ietvaros. No šiem uzņēmumiem atlases izveidošanai tika atlasīti pieci. Šie pieci nesaistītie importētāji tika izvēlēti, pamatojoties uz importa un Savienībā veiktās tālākpārdošanas apjomu un vērtību, to ģeogrāfisko atrašanās vietu, uzņēmējdarbības modeli un ražojumu segmentu. Atlasītie uzņēmumi nodrošināja Savienībā lielākos importa un tālākpārdošanas reprezentatīvos apjomus un vērtības, ko atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. Saskaņā ar atlases sagatavošanas posmā ziņotajiem rādītājiem, tie nodrošināja aptuveni 6 % no attiecīgā ražojuma importa apjoma izmeklēšanas periodā (IP).

| (11) | Lai ražotāji eksportētāji pēc pašu vēlēšanās varētu iesniegt pieprasījumu piemērot tirgus ekonomikas režīmu (TER) vai individuālu režīmu (IR), Komisija ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kuri to pieprasīja, un ĶTR varas iestādēm nosūtīja pieprasījuma veidlapas. |
| --- | --- |

(11)

Lai ražotāji eksportētāji pēc pašu vēlēšanās varētu iesniegt pieprasījumu piemērot tirgus ekonomikas režīmu (TER) vai individuālu režīmu (IR), Komisija ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kuri to pieprasīja, un ĶTR varas iestādēm nosūtīja pieprasījuma veidlapas.

| (12) | Vienpadsmit Ķīnas ražotāji eksportētāji vai to grupas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu pieprasīja TER vai IR, ja izmeklēšanā tiktu konstatēts, ka tie neatbilst TER piešķiršanas nosacījumiem. Trīs no šiem prasības iesniedzējiem tika iekļauti atlasē, bet pārējie astoņi tajā netika iekļauti. Viens ražotājs eksportētājs, kurš netika iekļauts atlasē, vēlāk atsauca savu TER prasību, atstājot spēkā prasību par IR piemērošanu. Pārējie divi atlasē iekļautie ražotāji eksportētāji un četri citi uzņēmumi, kas netika iekļauti atlasē, pieprasīja tikai IR piemērošanu. |
| --- | --- |

(12)

Vienpadsmit Ķīnas ražotāji eksportētāji vai to grupas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu pieprasīja TER vai IR, ja izmeklēšanā tiktu konstatēts, ka tie neatbilst TER piešķiršanas nosacījumiem. Trīs no šiem prasības iesniedzējiem tika iekļauti atlasē, bet pārējie astoņi tajā netika iekļauti. Viens ražotājs eksportētājs, kurš netika iekļauts atlasē, vēlāk atsauca savu TER prasību, atstājot spēkā prasību par IR piemērošanu. Pārējie divi atlasē iekļautie ražotāji eksportētāji un četri citi uzņēmumi, kas netika iekļauti atlasē, pieprasīja tikai IR piemērošanu.

| (13) | Komisija nosūtīja anketas pieciem atlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR un gandrīz 300 citiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR, kas to bija pieprasījuši. Turklāt anketas tika nosūtītas septiņiem atlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, pieciem atlasē iekļautajiem importētājiem, četrām mazumtirgotāju un izplatītāju apvienībām, kā arī individuāliem mazumtirgotājiem un izplatītājiem, kuri to pieprasīja. Turklāt anketas tika nosūtītas ražotājiem eksportētājiem Indijā, Turcijā, Brazīlijā, Taizemē un Krievijā, jo tās tika uzskatītas par kandidātvalstīm piemērotas analogās valsts atlasē. |
| --- | --- |

(13)

Komisija nosūtīja anketas pieciem atlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR un gandrīz 300 citiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR, kas to bija pieprasījuši. Turklāt anketas tika nosūtītas septiņiem atlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, pieciem atlasē iekļautajiem importētājiem, četrām mazumtirgotāju un izplatītāju apvienībām, kā arī individuāliem mazumtirgotājiem un izplatītājiem, kuri to pieprasīja. Turklāt anketas tika nosūtītas ražotājiem eksportētājiem Indijā, Turcijā, Brazīlijā, Taizemē un Krievijā, jo tās tika uzskatītas par kandidātvalstīm piemērotas analogās valsts atlasē.

| (14) | Tika saņemtas atbildes no trīspadsmit ražotājiem eksportētājiem vai ražotāju eksportētāju grupām ĶTR un no trim ražotājiem iespējamās analogajās valstīs (Brazīlijā, Taizemē un Krievijā). Turklāt atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no septiņiem atlasē iekļautiem Savienības ražotājiem un pieciem atlasē iekļautiem importētājiem. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas arī no viena mazumtirgotāja, viena izplatītāja un divām mazumtirgotāju un izplatītāju apvienībām. |
| --- | --- |

(14)

Tika saņemtas atbildes no trīspadsmit ražotājiem eksportētājiem vai ražotāju eksportētāju grupām ĶTR un no trim ražotājiem iespējamās analogajās valstīs (Brazīlijā, Taizemē un Krievijā). Turklāt atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no septiņiem atlasē iekļautiem Savienības ražotājiem un pieciem atlasē iekļautiem importētājiem. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas arī no viena mazumtirgotāja, viena izplatītāja un divām mazumtirgotāju un izplatītāju apvienībām.

| (15) | Turklāt Komisija saņēma piezīmes no vairāk nekā 20 importētājiem, kuri nav saistīti ar ražotāju eksportētāju, vairākiem mazumtirgotājiem, mārketinga programmu nodrošinātāja un Ķīnas Vieglās rūpniecības ražojumu un amatniecības palātas (CCCLA). |
| --- | --- |

(15)

Turklāt Komisija saņēma piezīmes no vairāk nekā 20 importētājiem, kuri nav saistīti ar ražotāju eksportētāju, vairākiem mazumtirgotājiem, mārketinga programmu nodrošinātāja un Ķīnas Vieglās rūpniecības ražojumu un amatniecības palātas (CCCLA).

| (16) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos: |
| --- | --- |

(16)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:

a)   ražotāji Savienībā

| (17) | Septiņu atlasē iekļauto Savienības ražotāju telpās tika veikti pārbaudes apmeklējumi. |
| --- | --- |

(17)

Septiņu atlasē iekļauto Savienības ražotāju telpās tika veikti pārbaudes apmeklējumi.

| (18) | Atlasē iekļautie Savienības ražotāji un citi Savienības ražotāji, kas sadarbojās, pamatojoties uz pamatregulas 19. pantu, lūdza neizpaust viņu identitāti. Šie ražotāji apgalvoja, ka to identitātes izpaušana varētu radīt būtiskas negatīvas ietekmes risku. |
| --- | --- |

(18)

Atlasē iekļautie Savienības ražotāji un citi Savienības ražotāji, kas sadarbojās, pamatojoties uz pamatregulas 19. pantu, lūdza neizpaust viņu identitāti. Šie ražotāji apgalvoja, ka to identitātes izpaušana varētu radīt būtiskas negatīvas ietekmes risku.

| (19) | Vairāki Savienības ražotāji, kuri iesniedza sūdzību, Savienībā veic piegādes klientiem, kuri arī importē ražojumus no Ķīnas, tādējādi gūstot tiešu labumu no šāda importa. Tādēļ šie sūdzības iesniedzēji uzskatīja, ka viņi atrodas delikātā situācijā, jo daži to klienti varētu būt neapmierināti, ka viņi ir iesnieguši vai atbalsta sūdzību par dempingu, kas, iespējams, nodara kaitējumu. Minēto iemeslu dēļ viņi uzskatīja, ka pastāv pretdarbības risks no vairāku to klientu puses. Turklāt atsevišķi Savienības ražotāji, kuri iesniedza sūdzību, arī veic preču eksportu uz Ķīnu. Šo uzņēmumu pārstāvji apgalvoja, ka sūdzības iesniegšana par dempingu, kas, iespējams, nodara kaitējumu, vai tās atbalstīšana varētu radīt apdraudējumu viņu uzņēmējdarbībai Ķīnā. Prasību izpildīja, jo tā bija pietiekami pamatota. |
| --- | --- |

(19)

Vairāki Savienības ražotāji, kuri iesniedza sūdzību, Savienībā veic piegādes klientiem, kuri arī importē ražojumus no Ķīnas, tādējādi gūstot tiešu labumu no šāda importa. Tādēļ šie sūdzības iesniedzēji uzskatīja, ka viņi atrodas delikātā situācijā, jo daži to klienti varētu būt neapmierināti, ka viņi ir iesnieguši vai atbalsta sūdzību par dempingu, kas, iespējams, nodara kaitējumu. Minēto iemeslu dēļ viņi uzskatīja, ka pastāv pretdarbības risks no vairāku to klientu puses. Turklāt atsevišķi Savienības ražotāji, kuri iesniedza sūdzību, arī veic preču eksportu uz Ķīnu. Šo uzņēmumu pārstāvji apgalvoja, ka sūdzības iesniegšana par dempingu, kas, iespējams, nodara kaitējumu, vai tās atbalstīšana varētu radīt apdraudējumu viņu uzņēmējdarbībai Ķīnā. Prasību izpildīja, jo tā bija pietiekami pamatota.

| (20) | Dažu ražotāju eksportētāju pārstāvji, CCCLA un vairāki nesaistīti importētāji apgalvoja, ka tie pienācīgi nevar īstenot savas tiesības uz aizstāvību, jo netiek izpausta sūdzības iesniedzēju un sūdzību atbalstītāju identitāte. Viņi apgalvoja, ka šādos apstākļos personām tika liegta iespēja komentēt stāvokli, būtisku kaitējumu, to, vai ražotājus varētu izslēgt no Savienības ražošanas nozares atbilstīgi pamatregulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktam, un/vai atlases reprezentativitāti. Tomēr ir norādīts, ka Komisija nodrošināja iespēju pārbaudīt un risināt šos jautājumus, ļaujot ieinteresētajām personām izskatīt pieejamos dokumentus, piemēram, saraksti ar ieinteresētajām personām, iesniedzot piezīmes par stāvokli un izveidoto atlasi, kā arī pieprasot pienācīgi pamatotas piezīmes no pārējām personām. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(20)

Dažu ražotāju eksportētāju pārstāvji, CCCLA un vairāki nesaistīti importētāji apgalvoja, ka tie pienācīgi nevar īstenot savas tiesības uz aizstāvību, jo netiek izpausta sūdzības iesniedzēju un sūdzību atbalstītāju identitāte. Viņi apgalvoja, ka šādos apstākļos personām tika liegta iespēja komentēt stāvokli, būtisku kaitējumu, to, vai ražotājus varētu izslēgt no Savienības ražošanas nozares atbilstīgi pamatregulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktam, un/vai atlases reprezentativitāti. Tomēr ir norādīts, ka Komisija nodrošināja iespēju pārbaudīt un risināt šos jautājumus, ļaujot ieinteresētajām personām izskatīt pieejamos dokumentus, piemēram, saraksti ar ieinteresētajām personām, iesniedzot piezīmes par stāvokli un izveidoto atlasi, kā arī pieprasot pienācīgi pamatotas piezīmes no pārējām personām. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.

b)   ĶTR ražotāji eksportētāji

| — | Hunan Hualian China Industry Co, Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd un Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd (turpmāk tekstā “Hunan Hualian”); |
| --- | --- |

—

Hunan Hualian China Industry Co, Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd un Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd (turpmāk tekstā “Hunan Hualian”);

| — | Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd un Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd (turpmāk tekstā “Guangxi Sanhuan”); |
| --- | --- |

—

Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd un Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd (turpmāk tekstā “Guangxi Sanhuan”);

| — | CHL International Ltd un CHL Porcelain Industries Ltd (turpmāk tekstā “CHL”); |
| --- | --- |

—

CHL International Ltd un CHL Porcelain Industries Ltd (turpmāk tekstā “CHL”);

| — | Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited un saistīts tirgotājs Honkongā, Niceton International Limited (turpmāk tekstā “Niceton”); |
| --- | --- |

—

Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited un saistīts tirgotājs Honkongā, Niceton International Limited (turpmāk tekstā “Niceton”);

| — | Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd; |
| --- | --- |

—

Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd;

| — | Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd; |
| --- | --- |

—

Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd;

| — | Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd; |
| --- | --- |

—

Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd;

| — | Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd; |
| --- | --- |

—

Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd;

| — | Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd; |
| --- | --- |

—

Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd;

| — | Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd and Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd (turpmāk tekstā “Grand Collection”); |
| --- | --- |

—

Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd and Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd (turpmāk tekstā “Grand Collection”);

| — | Tienshan (Handan) Ceramics Company Limited; |
| --- | --- |

—

Tienshan (Handan) Ceramics Company Limited;

| — | Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited; |
| --- | --- |

—

Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited;

c)   Savienības importētāji

| — | Symbol srl, Treviso, Itālija; |
| --- | --- |

—

Symbol srl, Treviso, Itālija;

| — | Metro AG, Diseldorfa, Vācija; |
| --- | --- |

—

Metro AG, Diseldorfa, Vācija;

| — | Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Vācija; |
| --- | --- |

—

Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Vācija;

| — | Joseph Maeser GmbH, Dornbirn, Austrija; |
| --- | --- |

—

Joseph Maeser GmbH, Dornbirn, Austrija;

| — | IKEA Supply AG, Pratteln, Šveice; |
| --- | --- |

—

IKEA Supply AG, Pratteln, Šveice;

d)   ražotājs eksportētājs analogā valstī

| (21) | Brazīlijas ražotājs, kurš sadarbojās, pieprasīja neizpaust tā identitāti, jo tā identitātes izpaušana varētu radīt būtisku negatīvu ietekmi uz tā uzņēmējdarbību. Prasību uzskatīja par pamatotu un pieņēma. |
| --- | --- |

(21)

Brazīlijas ražotājs, kurš sadarbojās, pieprasīja neizpaust tā identitāti, jo tā identitātes izpaušana varētu radīt būtisku negatīvu ietekmi uz tā uzņēmējdarbību. Prasību uzskatīja par pamatotu un pieņēma.

3.   Izmeklēšanas periods

| (22) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšanas periods ir no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim (turpmāk “izmeklēšanas periods” vai “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2008. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (turpmāk tekstā “attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(22)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšanas periods ir no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim (turpmāk “izmeklēšanas periods” vai “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2008. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (turpmāk tekstā “attiecīgais periods”).

| (23) | Sūdzības iesniedzēji uzstāja, ka kaitējuma novērtēšanas periods būtu jāpagarina par vienu gadu un tam būtu jāsākas 2007. gadā, savukārt CCCLA apgalvoja, ka tas būtu jāsaīsina par vienu gadu un tam būtu jāsākas tikai 2009. gadā. Pirmā prasība netika izpildīta, jo dokumentā nebija sniegts nekāds pamatojums tam, ka attiecīgais piecu gadu ilgais periods labāk atspoguļotu tendences, kā norādīja sūdzības iesniedzēji. Attiecībā uz otro prasību CCCLA vispārīgi norādīja uz Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) judikatūru, kas būtu paredzējusi, ka PTO locekļi nevar izvēlēties bāzi, kas nodrošina tikai galīgo rādītāju salīdzināšanu, un ka gadījumā, ja bāzes gada maiņa var viegli novērst kaitējuma konstatēšanu, PTO loceklim varētu rasties grūtības saistībā ar būtiska kaitējuma konstatēšanu. Tomēr izmeklēšana apliecināja, ka attiecīgā perioda saīsināšanas rezultātā šajā gadījumā tiktu paredzēts nepamatoti īss analīzes periods, kas, ņemot vērā ekonomikas krīzes ietekmi uz atsevišķiem rādītājiem, varētu būt sniedzis neobjektīvu priekšstatu par kaitējuma tendencēm. Tāpēc abas prasības tika provizoriski noraidītas. |
| --- | --- |

(23)

Sūdzības iesniedzēji uzstāja, ka kaitējuma novērtēšanas periods būtu jāpagarina par vienu gadu un tam būtu jāsākas 2007. gadā, savukārt CCCLA apgalvoja, ka tas būtu jāsaīsina par vienu gadu un tam būtu jāsākas tikai 2009. gadā. Pirmā prasība netika izpildīta, jo dokumentā nebija sniegts nekāds pamatojums tam, ka attiecīgais piecu gadu ilgais periods labāk atspoguļotu tendences, kā norādīja sūdzības iesniedzēji. Attiecībā uz otro prasību CCCLA vispārīgi norādīja uz Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) judikatūru, kas būtu paredzējusi, ka PTO locekļi nevar izvēlēties bāzi, kas nodrošina tikai galīgo rādītāju salīdzināšanu, un ka gadījumā, ja bāzes gada maiņa var viegli novērst kaitējuma konstatēšanu, PTO loceklim varētu rasties grūtības saistībā ar būtiska kaitējuma konstatēšanu. Tomēr izmeklēšana apliecināja, ka attiecīgā perioda saīsināšanas rezultātā šajā gadījumā tiktu paredzēts nepamatoti īss analīzes periods, kas, ņemot vērā ekonomikas krīzes ietekmi uz atsevišķiem rādītājiem, varētu būt sniedzis neobjektīvu priekšstatu par kaitējuma tendencēm. Tāpēc abas prasības tika provizoriski noraidītas.

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

1.   Attiecīgais ražojums

| (24) | Attiecīgais ražojums ir keramikas galda piederumi un virtuves piederumi, kuri pašlaik tiek apzīmēti ar KN kodiem 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 un ex 6912 00 90 un kuru izcelsmes vieta ir Ķīnas Tautas Republika (turpmāk tekstā “attiecīgais ražojums”). Tas var būt izgatavots no porcelāna, vienkāršas keramikas, māla vai plānas keramikas vai citiem materiāliem. Galvenie izejmateriāli ietver tādus minerālus kā kaolīns, laukšpats un kvarcs, un izmantoto izejmateriālu salikums nosaka izgatavotā keramikas galaražojuma veidu. |
| --- | --- |

(24)

Attiecīgais ražojums ir keramikas galda piederumi un virtuves piederumi, kuri pašlaik tiek apzīmēti ar KN kodiem 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 un ex 6912 00 90 un kuru izcelsmes vieta ir Ķīnas Tautas Republika (turpmāk tekstā “attiecīgais ražojums”). Tas var būt izgatavots no porcelāna, vienkāršas keramikas, māla vai plānas keramikas vai citiem materiāliem. Galvenie izejmateriāli ietver tādus minerālus kā kaolīns, laukšpats un kvarcs, un izmantoto izejmateriālu salikums nosaka izgatavotā keramikas galaražojuma veidu.

| (25) | Tiek pārdoti daudzveidīgi un laika gaitā pilnveidoti keramikas galda piederumi un virtuves piederumi. Tiem ir plašs lietojums, piemēram, mājsaimniecībās, viesnīcās, restorānos un aprūpes iestādēs. |
| --- | --- |

(25)

Tiek pārdoti daudzveidīgi un laika gaitā pilnveidoti keramikas galda piederumi un virtuves piederumi. Tiem ir plašs lietojums, piemēram, mājsaimniecībās, viesnīcās, restorānos un aprūpes iestādēs.

1.1.   Izslēgšanas prasības

| (26) | Izmeklēšanas laikā tika iesniegtas un analizētas vairākas prasības par konkrētu ražojumu izslēgšanu no ražojumu klāsta. Šo prasību analīze ir apkopota turpmāk. |
| --- | --- |

(26)

Izmeklēšanas laikā tika iesniegtas un analizētas vairākas prasības par konkrētu ražojumu izslēgšanu no ražojumu klāsta. Šo prasību analīze ir apkopota turpmāk.

1.1.1.   (Augstas kvalitātes) kaula porcelāns

| (27) | CCCLA savās piezīmēs norādīja, ka (augstas kvalitātes) kaula porcelāns būtu jāizslēdz no izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta. Tiek apgalvots, ka fizisko īpašību, ražošanas procesu, izmantojuma un patērētāju uztveres atšķirību dēļ (augstas kvalitātes) kaula porcelāns būtiski atšķiras no citiem galda piederumu un virtuves piederumu veidiem. Tas ir izgatavots no liellopu kaulu pulvera, un ir pamanāms tā izteiktais baltums un gaismas caurlaidīgums. Kaula porcelānam raksturīga ļoti augsta mehāniskā stiprība un izturība, un tas tiek ražots ar daudz plānākiem šķērsgriezumiem un izmantojot sarežģītu un dārgu ražošanas procesu, ko Savienības ražotāji parasti neizmanto. Tikai daži Savienības ražotāji izgatavo (augstas kvalitātes) kaula porcelānu. |
| --- | --- |

(27)

CCCLA savās piezīmēs norādīja, ka (augstas kvalitātes) kaula porcelāns būtu jāizslēdz no izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta. Tiek apgalvots, ka fizisko īpašību, ražošanas procesu, izmantojuma un patērētāju uztveres atšķirību dēļ (augstas kvalitātes) kaula porcelāns būtiski atšķiras no citiem galda piederumu un virtuves piederumu veidiem. Tas ir izgatavots no liellopu kaulu pulvera, un ir pamanāms tā izteiktais baltums un gaismas caurlaidīgums. Kaula porcelānam raksturīga ļoti augsta mehāniskā stiprība un izturība, un tas tiek ražots ar daudz plānākiem šķērsgriezumiem un izmantojot sarežģītu un dārgu ražošanas procesu, ko Savienības ražotāji parasti neizmanto. Tikai daži Savienības ražotāji izgatavo (augstas kvalitātes) kaula porcelānu.

| (28) | Saistībā ar šiem apgalvojumiem izmeklēšanā, pirmkārt, tika atklāts, ka nav vispārpieņemtas kaula porcelāna definīcijas. (Augstas kvalitātes) kaula porcelāns ir tikai viens mīkstā porcelāna veids, un liela daļa tā izgatavošanā izmantoto izejmateriālu ir identiski citu keramikas ražojumu izgatavošanā izmantotajiem materiāliem. CCCLA piezīmēs par dažādu sastāvdaļu kombināciju un proporcijām nonāca pretrunās pati ar sevi. Otrkārt, izmeklēšanā nebija iespējams apstiprināt, ka (augstas kvalitātes) kaula porcelāna izgatavošanā ir jāizmanto daudz sarežģītāks ražošanas process. Treškārt, (augstas kvalitātes) kaula porcelāna izstrādājumu kā galda piederumu izmantojums visur – gan Ķīnā, gan Savienībā – ir identisks. Arī cietība un izturība nav tikai (augstas kvalitātes) kaula porcelāna īpatnības. Piemēram, arī restorāniem un ēdināšanas iestādēm paredzētie keramikas galda piederumi ir īpaši cieti un izturīgi. Visbeidzot, (augstas kvalitātes) kaula porcelānu ražo vairāki Savienības ražotāji, un tas konkurē ar Ķīnas izcelsmes (augstas kvalitātes) kaula porcelāna importu. Tāpēc prasība izslēgt (augstas kvalitātes) kaula porcelānu no izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta tika provizoriski noraidīta. |
| --- | --- |

(28)

Saistībā ar šiem apgalvojumiem izmeklēšanā, pirmkārt, tika atklāts, ka nav vispārpieņemtas kaula porcelāna definīcijas. (Augstas kvalitātes) kaula porcelāns ir tikai viens mīkstā porcelāna veids, un liela daļa tā izgatavošanā izmantoto izejmateriālu ir identiski citu keramikas ražojumu izgatavošanā izmantotajiem materiāliem. CCCLA piezīmēs par dažādu sastāvdaļu kombināciju un proporcijām nonāca pretrunās pati ar sevi. Otrkārt, izmeklēšanā nebija iespējams apstiprināt, ka (augstas kvalitātes) kaula porcelāna izgatavošanā ir jāizmanto daudz sarežģītāks ražošanas process. Treškārt, (augstas kvalitātes) kaula porcelāna izstrādājumu kā galda piederumu izmantojums visur – gan Ķīnā, gan Savienībā – ir identisks. Arī cietība un izturība nav tikai (augstas kvalitātes) kaula porcelāna īpatnības. Piemēram, arī restorāniem un ēdināšanas iestādēm paredzētie keramikas galda piederumi ir īpaši cieti un izturīgi. Visbeidzot, (augstas kvalitātes) kaula porcelānu ražo vairāki Savienības ražotāji, un tas konkurē ar Ķīnas izcelsmes (augstas kvalitātes) kaula porcelāna importu. Tāpēc prasība izslēgt (augstas kvalitātes) kaula porcelānu no izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta tika provizoriski noraidīta.

1.1.2.   Keramikas (virtuves) naži

| (29) | Divi ražotāji eksportētāji, CCCLA un dažādi importētāji norādīja, ka keramikas (virtuves) naži būtu jāizslēdz no ražojumu klāsta. Šo prasību pamato ar apgalvojumu par to, ka, ņemot vērā to īpatnības, šos nažus un citus keramikas galda piederumus un virtuves piederumus nevar uzskatīt par vienu un to pašu preci. Keramikas (virtuves) nažu asmeņos parasti izmanto keramikas materiālu, ko ražo no cirkonija oksīda un ko neizmanto “tradicionālo” galda piederumu, piemēram, krūžu un šķīvju, ražošanā. To savstarpējās aizvietojamības līmenis ar galvenajām izmeklēšanā aplūkotajām ražojumu kategorijām būtu ierobežots. |
| --- | --- |

(29)

Divi ražotāji eksportētāji, CCCLA un dažādi importētāji norādīja, ka keramikas (virtuves) naži būtu jāizslēdz no ražojumu klāsta. Šo prasību pamato ar apgalvojumu par to, ka, ņemot vērā to īpatnības, šos nažus un citus keramikas galda piederumus un virtuves piederumus nevar uzskatīt par vienu un to pašu preci. Keramikas (virtuves) nažu asmeņos parasti izmanto keramikas materiālu, ko ražo no cirkonija oksīda un ko neizmanto “tradicionālo” galda piederumu, piemēram, krūžu un šķīvju, ražošanā. To savstarpējās aizvietojamības līmenis ar galvenajām izmeklēšanā aplūkotajām ražojumu kategorijām būtu ierobežots.

| (30) | Izmeklēšanā atklāja, ka keramikas (virtuves) nažiem ir tādas pašas fiziskās īpašības (forma un cietība), rūpnieciskais dizains un izmantošanas mērķis (griešana) kā metāla (virtuves) nažiem. Tādējādi tie atšķiras no pārējiem procedūrā aplūkotajiem ražojumiem, jo pārējie izstrādājumi to specifiskā dizaina un fizisko īpašību dēļ ir galvenokārt paredzēti pārtikas uzglabāšanai. |
| --- | --- |

(30)

Izmeklēšanā atklāja, ka keramikas (virtuves) nažiem ir tādas pašas fiziskās īpašības (forma un cietība), rūpnieciskais dizains un izmantošanas mērķis (griešana) kā metāla (virtuves) nažiem. Tādējādi tie atšķiras no pārējiem procedūrā aplūkotajiem ražojumiem, jo pārējie izstrādājumi to specifiskā dizaina un fizisko īpašību dēļ ir galvenokārt paredzēti pārtikas uzglabāšanai.

| (31) | Turklāt tika apgalvots, ka Savienībā šo keramikas (virtuves) nažu ražošanai vajadzīgā tehnoloģija nav sastopama, tāpēc izmeklēšanas turpināšana saistībā ar keramikas (virtuves) nažiem nozīmētu Savienības un PTO tiesību aktu pārkāpumu. Sūdzības iesniedzēji atzina, ka saskaņā ar viņu rīcībā esošo informāciju Savienībā šāda ražošana nenotiek. |
| --- | --- |

(31)

Turklāt tika apgalvots, ka Savienībā šo keramikas (virtuves) nažu ražošanai vajadzīgā tehnoloģija nav sastopama, tāpēc izmeklēšanas turpināšana saistībā ar keramikas (virtuves) nažiem nozīmētu Savienības un PTO tiesību aktu pārkāpumu. Sūdzības iesniedzēji atzina, ka saskaņā ar viņu rīcībā esošo informāciju Savienībā šāda ražošana nenotiek.

| (32) | Tika arī norādīts, ka keramikas (virtuves) naži tiek pārdoti tikai ekskluzīvās vietās, savukārt izplatīšanas kanāli (virtuves rīku izplatītāji) un pārstāvniecības apvienība (galda piederumu ražotāju apvienība) arī var būt dažādi. Tomēr izmeklēšanā nebija iespējams apstiprināt, ka šie jautājumi ir pielīdzināmi atšķirīgai patērētāju uztverei, salīdzinot ar citiem keramikas galda piederumu un virtuves piederumu veidiem. |
| --- | --- |

(32)

Tika arī norādīts, ka keramikas (virtuves) naži tiek pārdoti tikai ekskluzīvās vietās, savukārt izplatīšanas kanāli (virtuves rīku izplatītāji) un pārstāvniecības apvienība (galda piederumu ražotāju apvienība) arī var būt dažādi. Tomēr izmeklēšanā nebija iespējams apstiprināt, ka šie jautājumi ir pielīdzināmi atšķirīgai patērētāju uztverei, salīdzinot ar citiem keramikas galda piederumu un virtuves piederumu veidiem.

| (33) | Tika arī norādīts, ka pasākumi saistībā ar keramikas nažiem neatjaunotu taisnīgus tirgus apstākļus galda piederumu jomā, bet drīzāk kaitētu (keramikas (virtuves) nažu) galapatērētājiem. Dažas personas norādīja, ka, tā kā keramikas (virtuves) naži Savienībā netiek ražoti, būtisks kaitējums Savienības ražošanas nozarei šajā jomā nav iespējams. Komisija iekļāva šo apgalvojumu analīzi secinājumos par to, vai keramikas (virtuves) naži un citi keramikas galda piederumu veidi tiek uzskatīti par vienu ražojumu. |
| --- | --- |

(33)

Tika arī norādīts, ka pasākumi saistībā ar keramikas nažiem neatjaunotu taisnīgus tirgus apstākļus galda piederumu jomā, bet drīzāk kaitētu (keramikas (virtuves) nažu) galapatērētājiem. Dažas personas norādīja, ka, tā kā keramikas (virtuves) naži Savienībā netiek ražoti, būtisks kaitējums Savienības ražošanas nozarei šajā jomā nav iespējams. Komisija iekļāva šo apgalvojumu analīzi secinājumos par to, vai keramikas (virtuves) naži un citi keramikas galda piederumu veidi tiek uzskatīti par vienu ražojumu.

| (34) | Pamatojoties uz (30) apsvērumā minētajiem faktoriem, izmeklēšanā tika provizoriski secināts, ka keramikas (virtuves) naži būtiski atšķiras no citiem keramikas galda piederumu veidiem to fizisko īpašību, ražošanas procesu un galalietojuma atšķirību dēļ. Tāpēc prasība izslēgt tos no šajā izmeklēšanā aplūkotā ražojumu klāsta ir provizoriski pieņemta. |
| --- | --- |

(34)

Pamatojoties uz (30) apsvērumā minētajiem faktoriem, izmeklēšanā tika provizoriski secināts, ka keramikas (virtuves) naži būtiski atšķiras no citiem keramikas galda piederumu veidiem to fizisko īpašību, ražošanas procesu un galalietojuma atšķirību dēļ. Tāpēc prasība izslēgt tos no šajā izmeklēšanā aplūkotā ražojumu klāsta ir provizoriski pieņemta.

1.1.3.   Ķīniešu/orientāla izskata izstrādājumi

| (35) | Divi importētāji apgalvoja, ka ķīniešu/orientāla izskata galda piederumi un virtuves piederumi būtu jāizslēdz no ražojumu klāsta. Tika apgalvots, ka galvenais izslēgšanas iemesls bija apstāklis, ka šādi izstrādājumi Savienībā netiek ražoti, ka šādu preču pieprasījumu Savienībā vienmēr ir apmierinājis imports un ka šāds imports nerada nekādu negatīvu ietekmi nevienai Savienības ražošanas nozares pārziņā esošai tirgus daļai. |
| --- | --- |

(35)

Divi importētāji apgalvoja, ka ķīniešu/orientāla izskata galda piederumi un virtuves piederumi būtu jāizslēdz no ražojumu klāsta. Tika apgalvots, ka galvenais izslēgšanas iemesls bija apstāklis, ka šādi izstrādājumi Savienībā netiek ražoti, ka šādu preču pieprasījumu Savienībā vienmēr ir apmierinājis imports un ka šāds imports nerada nekādu negatīvu ietekmi nevienai Savienības ražošanas nozares pārziņā esošai tirgus daļai.

| (36) | Izmeklēšanā tika secināts, ka nav ne vispārēji pieņemtas un objektīvas šīs kategorijas definīcijas, ne specifisku iezīmju, kas to identificētu. Turklāt Savienības ražotāji var izgatavot arī šāda stila izstrādājumus. Turklāt ķīniešu/orientāla izskata galda piederumiem un virtuves piederumiem nav unikāla vai atšķirīga izmantojuma. Visbeidzot izmeklēšanā tika norādīts, ka daudzos āziešu restorānos tiek izmantoti rietumnieciska stila galda piederumiem un ka attiecīgos ražojumus bez grūtībām iespējams aizstāt. Tāpēc prasība izslēgt ķīniešu/orientāla izskata izstrādājumus no izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta tika provizoriski noraidīta. |
| --- | --- |

(36)

Izmeklēšanā tika secināts, ka nav ne vispārēji pieņemtas un objektīvas šīs kategorijas definīcijas, ne specifisku iezīmju, kas to identificētu. Turklāt Savienības ražotāji var izgatavot arī šāda stila izstrādājumus. Turklāt ķīniešu/orientāla izskata galda piederumiem un virtuves piederumiem nav unikāla vai atšķirīga izmantojuma. Visbeidzot izmeklēšanā tika norādīts, ka daudzos āziešu restorānos tiek izmantoti rietumnieciska stila galda piederumiem un ka attiecīgos ražojumus bez grūtībām iespējams aizstāt. Tāpēc prasība izslēgt ķīniešu/orientāla izskata izstrādājumus no izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta tika provizoriski noraidīta.

1.1.4.   Izturīgais porcelāns

| (37) | No vienas puses, tika apgalvots, ka izturīgais porcelāns būtu jāizslēdz no ražojumu klāsta tā unikālo fizisko īpašību un ražošanas procesa dēļ. Izturīgo porcelānu raksturo augstāka noturība un stiprība, tā izejmateriālu sastāvā ir 6–10 % alumīnija oksīda pulvera un izejmateriālu (kaolīna) izgatavošanas process ir unikāls. Izturīgā porcelāna izgatavošanai ir vajadzīgi kvalificēti darbinieki, un tā kvalitāte, kā arī cena ir augstāka salīdzinājumā ar tradicionālajiem galda piederumiem. Turklāt Savienībā šāds porcelāns netiek ražots. |
| --- | --- |

(37)

No vienas puses, tika apgalvots, ka izturīgais porcelāns būtu jāizslēdz no ražojumu klāsta tā unikālo fizisko īpašību un ražošanas procesa dēļ. Izturīgo porcelānu raksturo augstāka noturība un stiprība, tā izejmateriālu sastāvā ir 6–10 % alumīnija oksīda pulvera un izejmateriālu (kaolīna) izgatavošanas process ir unikāls. Izturīgā porcelāna izgatavošanai ir vajadzīgi kvalificēti darbinieki, un tā kvalitāte, kā arī cena ir augstāka salīdzinājumā ar tradicionālajiem galda piederumiem. Turklāt Savienībā šāds porcelāns netiek ražots.

| (38) | No otras puses, importētājs iesniedza informāciju, ka izturīgais porcelāns, ko bieži izmanto viesnīcās, veido būtisku kopējā Ķīnas keramikas ražojumu daļu, tāpēc, to ignorējot, tiktu iegūti maldinoši izmeklēšanas rezultāti. |
| --- | --- |

(38)

No otras puses, importētājs iesniedza informāciju, ka izturīgais porcelāns, ko bieži izmanto viesnīcās, veido būtisku kopējā Ķīnas keramikas ražojumu daļu, tāpēc, to ignorējot, tiktu iegūti maldinoši izmeklēšanas rezultāti.

| (39) | Izmeklēšanā tika secināts, ka nav ne vispārēji pieņemtas un objektīvas šīs izturīgā porcelāna definīcijas, ne neapstrīdamu iezīmju, kas to identificētu. Turklāt Savienības ražotāji var izgatavot arī šādu galda piederumu veidu, un starp Savienībā ražotiem izstrādājumiem un Ķīnas ražojumiem pastāv tieša konkurence. Turklāt izturīgajam porcelānam nav unikāla vai atšķirīga izmantojuma. Tāpēc prasība izslēgt izturīgo porcelānu no izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta tika provizoriski noraidīta. |
| --- | --- |

(39)

Izmeklēšanā tika secināts, ka nav ne vispārēji pieņemtas un objektīvas šīs izturīgā porcelāna definīcijas, ne neapstrīdamu iezīmju, kas to identificētu. Turklāt Savienības ražotāji var izgatavot arī šādu galda piederumu veidu, un starp Savienībā ražotiem izstrādājumiem un Ķīnas ražojumiem pastāv tieša konkurence. Turklāt izturīgajam porcelānam nav unikāla vai atšķirīga izmantojuma. Tāpēc prasība izslēgt izturīgo porcelānu no izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta tika provizoriski noraidīta.

1.1.5.   Ar rokām izgatavots porcelāns

| (40) | Zviedrijas apvienība, kura pārstāv attiecīgos Zviedrijas importētājus, iesniedza atsauksmes, atbalstot ar rokām izgatavota porcelāna izslēgšanu no izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta. Tā norādīja uz ilgo šā amata vēsturi Ķīnā, šā izstrādājuma lēto cenu un patērētāju atšķirīgo izpratni par Ķīnas ar rokām izgatavotajiem izstrādājumiem un Savienībā rūpnieciski ražotājiem izstrādājumiem. |
| --- | --- |

(40)

Zviedrijas apvienība, kura pārstāv attiecīgos Zviedrijas importētājus, iesniedza atsauksmes, atbalstot ar rokām izgatavota porcelāna izslēgšanu no izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta. Tā norādīja uz ilgo šā amata vēsturi Ķīnā, šā izstrādājuma lēto cenu un patērētāju atšķirīgo izpratni par Ķīnas ar rokām izgatavotajiem izstrādājumiem un Savienībā rūpnieciski ražotājiem izstrādājumiem.

| (41) | Tomēr izmeklēšana apliecināja, ka, no vienas puses, nav vispārēji pieņemtas/objektīvas šīs kategorijas definīcijas un ka, no otras puses, vairāki Savienības ražotāji veic ar rokām izgatavota porcelāna ražošanu. Izmeklēšana nekonstatēja fiziskās īpašības, kas būtiski atšķirtos no citu keramikas galda piederumu un virtuves piederumu īpašībām, vai atšķirīgu patērētāju uztveri salīdzinājumā ar Savienībā ar rokām izgatavotu porcelānu. Tāpēc prasība izslēgt ar rokām izgatavotu porcelānu no izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta tika provizoriski noraidīta. |
| --- | --- |

(41)

Tomēr izmeklēšana apliecināja, ka, no vienas puses, nav vispārēji pieņemtas/objektīvas šīs kategorijas definīcijas un ka, no otras puses, vairāki Savienības ražotāji veic ar rokām izgatavota porcelāna ražošanu. Izmeklēšana nekonstatēja fiziskās īpašības, kas būtiski atšķirtos no citu keramikas galda piederumu un virtuves piederumu īpašībām, vai atšķirīgu patērētāju uztveri salīdzinājumā ar Savienībā ar rokām izgatavotu porcelānu. Tāpēc prasība izslēgt ar rokām izgatavotu porcelānu no izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta tika provizoriski noraidīta.

1.1.6.   Ar roku apgleznoti galda piederumi

| (42) | Vairāki importētāji iesniedza atsauksmes, atbalstot ar roku apgleznotu galda piederumu izslēgšanu no izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta. Izvirzītie argumenti bija saistīti ar faktu, ka ar roku apgleznoti galda piederumi ir paredzēti īpašai patērētāju grupai un ka tos iespējams izmantot mērķiem, kas atšķiras no tradicionālo galda piederumu izmantošanas nolūkiem (t. i., dekoratīviem mērķiem), ka Savienībā to ražošanas apjoms nav komerciāls, ka tas tiešā veidā nekonkurē ar citiem virtuves/galda piederumiem un nav ar tiem savstarpēji aizvietojams, atšķirīgu patērētāju uztveri, tā luksusa raksturu un lielāku trauslumu, kā arī īpašo ražošanas procesu, kurš ir darbietilpīgāks un kurā piedalās augsti kvalificēti darbinieki. |
| --- | --- |

(42)

Vairāki importētāji iesniedza atsauksmes, atbalstot ar roku apgleznotu galda piederumu izslēgšanu no izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta. Izvirzītie argumenti bija saistīti ar faktu, ka ar roku apgleznoti galda piederumi ir paredzēti īpašai patērētāju grupai un ka tos iespējams izmantot mērķiem, kas atšķiras no tradicionālo galda piederumu izmantošanas nolūkiem (t. i., dekoratīviem mērķiem), ka Savienībā to ražošanas apjoms nav komerciāls, ka tas tiešā veidā nekonkurē ar citiem virtuves/galda piederumiem un nav ar tiem savstarpēji aizvietojams, atšķirīgu patērētāju uztveri, tā luksusa raksturu un lielāku trauslumu, kā arī īpašo ražošanas procesu, kurš ir darbietilpīgāks un kurā piedalās augsti kvalificēti darbinieki.

| (43) | Izmeklēšana apliecināja, ka līdz brīdim, kad tiek veikta apgleznošana ar roku, ražojums ir pilnīgi identisks galda piederumiem, kuri nav apgleznoti ar roku. Izmeklēšanā arī tika secināts, ka fakts, ka ražošanas procesā tiek ieguldīts lielāks roku darbs, nenozīmē, ka galaprodukts uzskatāms par citu ražojumu. Vairumam galalietotāju ir grūti vai neiespējami atšķirt ar roku apgleznotu porcelānu no porcelāna, kas nav apgleznots ar roku. Izmeklēšana arī apliecināja, ka ar roku apgleznotiem galda piederumiem un citiem galda piederumu veidiem parasti ir vienāds galalietojums un ka ar roku apgleznoti galda piederumi ne vienmēr ir trauslāki. Tika arī konstatēts, ka vairāki Savienības ražotāji izgatavo ar roku apgleznotu porcelānu un ka starp Savienībā ražotiem un importētiem izstrādājumiem pastāv tieša konkurence. Tāpēc prasība izslēgt ar roku apgleznotos galda piederumus no izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta tika provizoriski noraidīta. |
| --- | --- |

(43)

Izmeklēšana apliecināja, ka līdz brīdim, kad tiek veikta apgleznošana ar roku, ražojums ir pilnīgi identisks galda piederumiem, kuri nav apgleznoti ar roku. Izmeklēšanā arī tika secināts, ka fakts, ka ražošanas procesā tiek ieguldīts lielāks roku darbs, nenozīmē, ka galaprodukts uzskatāms par citu ražojumu. Vairumam galalietotāju ir grūti vai neiespējami atšķirt ar roku apgleznotu porcelānu no porcelāna, kas nav apgleznots ar roku. Izmeklēšana arī apliecināja, ka ar roku apgleznotiem galda piederumiem un citiem galda piederumu veidiem parasti ir vienāds galalietojums un ka ar roku apgleznoti galda piederumi ne vienmēr ir trauslāki. Tika arī konstatēts, ka vairāki Savienības ražotāji izgatavo ar roku apgleznotu porcelānu un ka starp Savienībā ražotiem un importētiem izstrādājumiem pastāv tieša konkurence. Tāpēc prasība izslēgt ar roku apgleznotos galda piederumus no izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta tika provizoriski noraidīta.

1.1.7.   Figurāli, zemglazūras, ar roku apgleznoti galda piederumi

| (44) | Importētājs iesniedza atsauksmes, atbalstot figurālu, zemglazūras, ar roku apgleznotu galda piederumu izslēgšanu no izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta. Izvirzītais arguments bija saistīts ar faktu, ka figurālu, zemglazūras, ar roku apgleznotu galda piederumu izgatavošanā tiek izmantots atšķirīgs ražošanas process, tiem ir citāds lietojums (tos izmanto pārtikai un dzērieniem, savukārt tiek apgalvots, ka ražojumus ar virsglazūras gleznojumu šādam mērķiem parasti nevar izmantot), kvalitāte un fiziskās īpašības, proti, tie ir nekaitīgi, tos var mazgāt trauku mazgājamā mašīnā un lietot mikroviļņu krāsnī. Persona arī norādīja, ka neviens Savienības ražotājs nespēj un nevēlas ražot figurālus, zemglazūras, ar roku apgleznotus galda piederumus komerciālos daudzumos un ka gadījumā, ja figurāli, zemglazūras, ar roku apgleznoti galda piederumi tiktu izslēgti no izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta, neradīsies tiesību aktu pārkāpšanas risks. Šī persona arī apgalvoja, ka patērētāji šos ražojumus uztver atšķirīgi, ņemot vērā faktu, ka tie tiek uzskatīti par kolekcionāru/dzīvesstila preci (vairāk par zīmola preci) un netiek pārdoti komplektos. |
| --- | --- |

(44)

Importētājs iesniedza atsauksmes, atbalstot figurālu, zemglazūras, ar roku apgleznotu galda piederumu izslēgšanu no izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta. Izvirzītais arguments bija saistīts ar faktu, ka figurālu, zemglazūras, ar roku apgleznotu galda piederumu izgatavošanā tiek izmantots atšķirīgs ražošanas process, tiem ir citāds lietojums (tos izmanto pārtikai un dzērieniem, savukārt tiek apgalvots, ka ražojumus ar virsglazūras gleznojumu šādam mērķiem parasti nevar izmantot), kvalitāte un fiziskās īpašības, proti, tie ir nekaitīgi, tos var mazgāt trauku mazgājamā mašīnā un lietot mikroviļņu krāsnī. Persona arī norādīja, ka neviens Savienības ražotājs nespēj un nevēlas ražot figurālus, zemglazūras, ar roku apgleznotus galda piederumus komerciālos daudzumos un ka gadījumā, ja figurāli, zemglazūras, ar roku apgleznoti galda piederumi tiktu izslēgti no izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta, neradīsies tiesību aktu pārkāpšanas risks. Šī persona arī apgalvoja, ka patērētāji šos ražojumus uztver atšķirīgi, ņemot vērā faktu, ka tie tiek uzskatīti par kolekcionāru/dzīvesstila preci (vairāk par zīmola preci) un netiek pārdoti komplektos.

| (45) | Tomēr izmeklēšana apliecināja, ka, no vienas puses, nav vispārēji pieņemtas/objektīvas šīs kategorijas definīcijas un ka, no otras puses, vairāki Savienības ražotāji var izgatavot šo ražojumu. Turklāt tika norādīts, ka starp Savienībā ražotiem un importētiem izstrādājumiem pastāv tieša konkurence. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka ražojuma fiziskās īpašības ir pilnīgi identiskas galda piederumiem, kuri nav apgleznoti ar roku, un ka vidējais patērētājs neatšķir figurālus, zemglazūras, ar roku apgleznotus galda piederumus no citiem dekoratīvo galda piederumu veidiem. Izmeklēšanā arī tika secināts, ka fakts, ka ražošanā ir vairāk iesaistīts kvalificēts darbaspēks, nenozīmē, ka galaprodukts uzskatāms par citu ražojumu, un ka zemglazūras, ar roku apgleznotiem galda piederumiem būtībā ir tāds pats galalietojums kā citiem keramikas galda piederumu veidiem. Tāpēc prasība izslēgt zemglazūras, ar roku apgleznotos galda piederumus no izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta tika provizoriski noraidīta. |
| --- | --- |

(45)

Tomēr izmeklēšana apliecināja, ka, no vienas puses, nav vispārēji pieņemtas/objektīvas šīs kategorijas definīcijas un ka, no otras puses, vairāki Savienības ražotāji var izgatavot šo ražojumu. Turklāt tika norādīts, ka starp Savienībā ražotiem un importētiem izstrādājumiem pastāv tieša konkurence. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka ražojuma fiziskās īpašības ir pilnīgi identiskas galda piederumiem, kuri nav apgleznoti ar roku, un ka vidējais patērētājs neatšķir figurālus, zemglazūras, ar roku apgleznotus galda piederumus no citiem dekoratīvo galda piederumu veidiem. Izmeklēšanā arī tika secināts, ka fakts, ka ražošanā ir vairāk iesaistīts kvalificēts darbaspēks, nenozīmē, ka galaprodukts uzskatāms par citu ražojumu, un ka zemglazūras, ar roku apgleznotiem galda piederumiem būtībā ir tāds pats galalietojums kā citiem keramikas galda piederumu veidiem. Tāpēc prasība izslēgt zemglazūras, ar roku apgleznotos galda piederumus no izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta tika provizoriski noraidīta.

1.1.8.   Ārpus ES ražotie galda piederumi

| (46) | Vairāku importētāju piezīmēs ir norādīts, ka izmeklēšanā būtu jāaplūko tikai tie tirgi, kurus pašlaik apkalpo Savienības ražotāji, kas iesnieguši sūdzības. Pretējā gadījumā maksājumi kaitētu vairākiem “specializētajiem” importētājiem, kuri nespēj iepirkt Savienības ražotāju preces. Tika arī norādīts, ka Savienības ražotāji, kuri izmanto zīmolus, neražo preces citiem uzņēmumiem un ka Savienības ražotāji neveic nelielus pasūtījumus un nestrādā ar lējumiem, kas vajadzīgi saistībā ar atsevišķām formām. Savienības ražotāji arī nav elastīgi un nepiedāvā dāvanu izstrādājumus. |
| --- | --- |

(46)

Vairāku importētāju piezīmēs ir norādīts, ka izmeklēšanā būtu jāaplūko tikai tie tirgi, kurus pašlaik apkalpo Savienības ražotāji, kas iesnieguši sūdzības. Pretējā gadījumā maksājumi kaitētu vairākiem “specializētajiem” importētājiem, kuri nespēj iepirkt Savienības ražotāju preces. Tika arī norādīts, ka Savienības ražotāji, kuri izmanto zīmolus, neražo preces citiem uzņēmumiem un ka Savienības ražotāji neveic nelielus pasūtījumus un nestrādā ar lējumiem, kas vajadzīgi saistībā ar atsevišķām formām. Savienības ražotāji arī nav elastīgi un nepiedāvā dāvanu izstrādājumus.

| (47) | Šis apgalvojums ir provizoriski noraidīts, jo tas ir pārāk plašs un nekonkrēts un šādai izslēgšanai nav objektīva pamatojuma. Turklāt Savienības ražotājiem ir plašs ražojumu klāsts, un tie regulāri piedāvā jaunus ražojumus, tādējādi kolekcijas un ražojumu klāsti pastāvīgi mainās. Savienības ražošanas nozares ražojumu veidus un kvalitātes līmeņus regulāri nodrošina arī eksportētāji. Turklāt izmeklēšanā tika konstatēts, ka atsevišķi Savienības ražotāji izgatavo preces, izmantojot citu ieinteresēto personu zīmolus. Tika arī secināts, ka starp Savienībā ražotajiem un no Ķīnas importētajiem ražojumiem pastāv tieša konkurence, tos var viegli aizstāt un tiem ir vienāds galalietojums, to izgatavošanā izmanto līdzīgus ražošanas procesus un patērētāji šos ražojumus uztver līdzīgi. Elastības jautājums ir aplūkots sadaļā par Savienības interesēm. |
| --- | --- |

(47)

Šis apgalvojums ir provizoriski noraidīts, jo tas ir pārāk plašs un nekonkrēts un šādai izslēgšanai nav objektīva pamatojuma. Turklāt Savienības ražotājiem ir plašs ražojumu klāsts, un tie regulāri piedāvā jaunus ražojumus, tādējādi kolekcijas un ražojumu klāsti pastāvīgi mainās. Savienības ražošanas nozares ražojumu veidus un kvalitātes līmeņus regulāri nodrošina arī eksportētāji. Turklāt izmeklēšanā tika konstatēts, ka atsevišķi Savienības ražotāji izgatavo preces, izmantojot citu ieinteresēto personu zīmolus. Tika arī secināts, ka starp Savienībā ražotajiem un no Ķīnas importētajiem ražojumiem pastāv tieša konkurence, tos var viegli aizstāt un tiem ir vienāds galalietojums, to izgatavošanā izmanto līdzīgus ražošanas procesus un patērētāji šos ražojumus uztver līdzīgi. Elastības jautājums ir aplūkots sadaļā par Savienības interesēm.

1.1.9.   Keramikas trauki

| (48) | Importētājs ar ražošanas jaudu Ķīnā norādīja, ka keramikas izstrādājumu imports, ko galvenokārt veido virtuves piederumi, būtu jāizslēdz no ražojumu klāsta. Saskaņā ar šīs ieinteresētās puses sniegto informāciju Savienībā tiek ražots tikai neliels daudzums keramikas izstrādājumu un pastāv liela varbūtība, ka sūdzību iesniedzēji iekļāva keramikas traukus, lai novērstu tiesību aktu apiešanu. Importētājs arī apgalvoja, ka cenas, ko tas nosaka par importētajiem ražojumiem, ir daudz augstākas nekā citu Savienības ražotāju cenas un ka šis imports nerada nekādu cenu samazināšanos vai kaitējumu. |
| --- | --- |

(48)

Importētājs ar ražošanas jaudu Ķīnā norādīja, ka keramikas izstrādājumu imports, ko galvenokārt veido virtuves piederumi, būtu jāizslēdz no ražojumu klāsta. Saskaņā ar šīs ieinteresētās puses sniegto informāciju Savienībā tiek ražots tikai neliels daudzums keramikas izstrādājumu un pastāv liela varbūtība, ka sūdzību iesniedzēji iekļāva keramikas traukus, lai novērstu tiesību aktu apiešanu. Importētājs arī apgalvoja, ka cenas, ko tas nosaka par importētajiem ražojumiem, ir daudz augstākas nekā citu Savienības ražotāju cenas un ka šis imports nerada nekādu cenu samazināšanos vai kaitējumu.

| (49) | Tomēr izmeklēšana ir apliecinājusi, ka Savienībā ražoto keramikas trauku apjoms ir ievērojams. Tika arī secināts, ka starp Savienībā ražotajiem un no Ķīnas importētajiem keramikas traukiem pastāv tieša konkurence, tos var viegli aizstāt, tiem ir vienāds galalietojums, to izgatavošanā izmanto līdzīgus ražošanas procesus, patērētāji šos ražojumus uztver līdzīgi un tiem ir vienādas fiziskās īpašības. Ar cenu saistītie apgalvojumi ir aplūkoti (240) apsvērumā. Tāpēc prasība izslēgt keramikas traukus no izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta tika provizoriski noraidīta. |
| --- | --- |

(49)

Tomēr izmeklēšana ir apliecinājusi, ka Savienībā ražoto keramikas trauku apjoms ir ievērojams. Tika arī secināts, ka starp Savienībā ražotajiem un no Ķīnas importētajiem keramikas traukiem pastāv tieša konkurence, tos var viegli aizstāt, tiem ir vienāds galalietojums, to izgatavošanā izmanto līdzīgus ražošanas procesus, patērētāji šos ražojumus uztver līdzīgi un tiem ir vienādas fiziskās īpašības. Ar cenu saistītie apgalvojumi ir aplūkoti (240) apsvērumā. Tāpēc prasība izslēgt keramikas traukus no izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta tika provizoriski noraidīta.

| (50) | Turklāt ieinteresētā persona norādīja, ka glazētie keramikas trauki un/vai ar emalju klātie ražojumi, vai krāsainie un/vai vairāku toņu glazētie keramikas trauki un/vai ar emalju klātie ražojumi būtu jāizslēdz no izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta. Tomēr šajā procedūras posmā nebija iespējams iegūt secinājumu par šo jautājumu. |
| --- | --- |

(50)

Turklāt ieinteresētā persona norādīja, ka glazētie keramikas trauki un/vai ar emalju klātie ražojumi, vai krāsainie un/vai vairāku toņu glazētie keramikas trauki un/vai ar emalju klātie ražojumi būtu jāizslēdz no izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsta. Tomēr šajā procedūras posmā nebija iespējams iegūt secinājumu par šo jautājumu.

1.1.10.   Pārējās prasības

| (51) | Importētājs apgalvoja, ka izmeklēšanā iekļauto ražojumu klāsts ir pārāk plašs, lai nodrošinātu ražojumu veidu pienācīgu salīdzinājumu. Importētājs ar ražošanas interesēm Ķīnā pauda līdzīgu viedokli. Šajā saistībā dažas ieinteresētās personas atsaucās uz priekšmetiem, kuriem ir tikai dekoratīva funkcija. |
| --- | --- |

(51)

Importētājs apgalvoja, ka izmeklēšanā iekļauto ražojumu klāsts ir pārāk plašs, lai nodrošinātu ražojumu veidu pienācīgu salīdzinājumu. Importētājs ar ražošanas interesēm Ķīnā pauda līdzīgu viedokli. Šajā saistībā dažas ieinteresētās personas atsaucās uz priekšmetiem, kuriem ir tikai dekoratīva funkcija.

| (52) | Šajā saistībā ir ņemts vērā, ka attiecīgie kritēriji, kas piemēroti, lai noteiktu, vai ražojumu, par kuru notiek izmeklēšana, var vai nevar uzskatīt par vienu ražojumu, t. i., tā galvenās fiziskās un tehniskās īpašības, ir sīki izklāstītas turpmākajā tekstā. Tādējādi ražojumi, kuriem ir tikai dekoratīva funkcija, nav iekļauti. Turklāt, lai gan dažādiem keramikas galda piederumu un virtuves piederumu veidiem patiešām var būt zināmas atšķirīgas īpašības, izmeklēšana apliecināja, ka, izņemot keramikas nažus, to pamatīpašības ir identiskas. Turklāt fakts, ka attiecīgā ražojuma ražošanas procesos var būt zināmas atšķirības, nav kritērijs, kas attaisnotu konstatējumu, ka tie ir divi vai vairāki atšķirīgi ražojumi. Visbeidzot izmeklēšanā noskaidrojās, ka attiecīgā ražojuma dažādie veidi kopumā tika pārdoti, izmantojot vienus un tos pašus pārdošanas kanālus. Kaut gan daži specializēti veikali, iespējams, koncentrējas uz dažiem specifiskiem veidiem, vairākums izplatītāju (mazumtirgotāji, universālveikali, lielveikali) pārdod visdažādākos keramikas galda piederumus un virtuves piederumus, lai pircējiem piedāvātu plašu ražojumu klāstu. Tādēļ apgalvojumi, ka izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsts ir pārāk plašs, tika provizoriski noraidīti. |
| --- | --- |

(52)

Šajā saistībā ir ņemts vērā, ka attiecīgie kritēriji, kas piemēroti, lai noteiktu, vai ražojumu, par kuru notiek izmeklēšana, var vai nevar uzskatīt par vienu ražojumu, t. i., tā galvenās fiziskās un tehniskās īpašības, ir sīki izklāstītas turpmākajā tekstā. Tādējādi ražojumi, kuriem ir tikai dekoratīva funkcija, nav iekļauti. Turklāt, lai gan dažādiem keramikas galda piederumu un virtuves piederumu veidiem patiešām var būt zināmas atšķirīgas īpašības, izmeklēšana apliecināja, ka, izņemot keramikas nažus, to pamatīpašības ir identiskas. Turklāt fakts, ka attiecīgā ražojuma ražošanas procesos var būt zināmas atšķirības, nav kritērijs, kas attaisnotu konstatējumu, ka tie ir divi vai vairāki atšķirīgi ražojumi. Visbeidzot izmeklēšanā noskaidrojās, ka attiecīgā ražojuma dažādie veidi kopumā tika pārdoti, izmantojot vienus un tos pašus pārdošanas kanālus. Kaut gan daži specializēti veikali, iespējams, koncentrējas uz dažiem specifiskiem veidiem, vairākums izplatītāju (mazumtirgotāji, universālveikali, lielveikali) pārdod visdažādākos keramikas galda piederumus un virtuves piederumus, lai pircējiem piedāvātu plašu ražojumu klāstu. Tādēļ apgalvojumi, ka izmeklēšanā aplūkojamo ražojumu klāsts ir pārāk plašs, tika provizoriski noraidīti.

| (53) | Viena ieinteresētā persona pieprasīja, lai no aptverto ražojumu klāsta izslēgtu konkrētas keramikas garšvielu dzirnaviņas. Tomēr izmeklēšanā nebija iespējams iegūt secinājumus par šā ražojuma īpatnībām, tāpēc prasība tika provizoriski noraidīta. |
| --- | --- |

(53)

Viena ieinteresētā persona pieprasīja, lai no aptverto ražojumu klāsta izslēgtu konkrētas keramikas garšvielu dzirnaviņas. Tomēr izmeklēšanā nebija iespējams iegūt secinājumus par šā ražojuma īpatnībām, tāpēc prasība tika provizoriski noraidīta.

1.2.   Secinājumi par attiecīgo ražojumu

| (54) | Izmeklēšanā konstatēja, ka visiem keramikas galda piederumiem un virtuves piederumiem neatkarīgi no to parametru un stila atšķirībām ir vienādas fiziskās un tehniskās pamatīpašības, t. i., tie ir keramikas izstrādājumi, kas galvenokārt paredzēti, lai atrastos kontaktā ar ēdienu, tos pamatā lieto vieniem un tiem pašiem nolūkiem un tos var uzskatīt par viena un tā paša ražojuma dažādiem veidiem. |
| --- | --- |

(54)

Izmeklēšanā konstatēja, ka visiem keramikas galda piederumiem un virtuves piederumiem neatkarīgi no to parametru un stila atšķirībām ir vienādas fiziskās un tehniskās pamatīpašības, t. i., tie ir keramikas izstrādājumi, kas galvenokārt paredzēti, lai atrastos kontaktā ar ēdienu, tos pamatā lieto vieniem un tiem pašiem nolūkiem un tos var uzskatīt par viena un tā paša ražojuma dažādiem veidiem.

| (55) | Ņemot vērā to, ka tiem ir vienādas fiziskās un tehniskās pamatīpašības, visi dažādie stili un veidi tieši konkurē un ir lielā mērā savstarpēji aizvietojami. To skaidri ilustrē fakts, ka starp šiem ražojumiem nepastāv skaidrs dalījums, t. i., starp dažādiem ražojumu veidiem ir vērojama visai liela pārklāšanās un konkurence, un standarta pircējs reti nošķir, piemēram, porcelāna izstrādājumus un ražojumus, kas nav izgatavoti no porcelānā. |
| --- | --- |

(55)

Ņemot vērā to, ka tiem ir vienādas fiziskās un tehniskās pamatīpašības, visi dažādie stili un veidi tieši konkurē un ir lielā mērā savstarpēji aizvietojami. To skaidri ilustrē fakts, ka starp šiem ražojumiem nepastāv skaidrs dalījums, t. i., starp dažādiem ražojumu veidiem ir vērojama visai liela pārklāšanās un konkurence, un standarta pircējs reti nošķir, piemēram, porcelāna izstrādājumus un ražojumus, kas nav izgatavoti no porcelānā.

| (56) | Tomēr, kā iepriekš skaidrots (29)–(34) apsvērumā, tika uzskatīts, ka ir pamatoti sašaurināt ražojumu klāsta definīciju, uz kuras pamata ir sākta šī izmeklēšana, izslēdzot keramikas nažus. Tāpēc attiecīgais ražojums provizoriski tiek definēts kā Ķīnas Tautas Republikas keramikas galda piederumi un virtuves piederumi (izņemot keramikas nažus), kas pašlaik tiek apzīmēti ar KN kodiem 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 un ex 6912 00 90. |
| --- | --- |

(56)

Tomēr, kā iepriekš skaidrots (29)–(34) apsvērumā, tika uzskatīts, ka ir pamatoti sašaurināt ražojumu klāsta definīciju, uz kuras pamata ir sākta šī izmeklēšana, izslēdzot keramikas nažus. Tāpēc attiecīgais ražojums provizoriski tiek definēts kā Ķīnas Tautas Republikas keramikas galda piederumi un virtuves piederumi (izņemot keramikas nažus), kas pašlaik tiek apzīmēti ar KN kodiem 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 un ex 6912 00 90.

| (57) | Tādējādi šīs procedūras nolūkā un saskaņā ar konsekvento Savienības praksi uzskata, ka visi iepriekš minētie ražojumu veidi, izņemot keramikas nažus, uzskatāmi par vienu ražojumu. |
| --- | --- |

(57)

Tādējādi šīs procedūras nolūkā un saskaņā ar konsekvento Savienības praksi uzskata, ka visi iepriekš minētie ražojumu veidi, izņemot keramikas nažus, uzskatāmi par vienu ražojumu.

2.   Līdzīgais ražojums

| (58) | Izmeklēšana apliecināja, ka Savienības ražošanas nozares ražotajiem un Savienībā pārdotajiem keramikas galda piederumiem un virtuves piederumiem, ĶTR iekšējā tirgū ražotajiem un pārdotajiem keramikas galda piederumiem un no ĶTR Savienībā importētajiem, kā arī Brazīlijā, kas tiek uzskatīta par analogo valsti, ražotajiem un pārdotajiem keramikas galda piederumiem un virtuves piederumiem ir vienādas fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības un vienāds galvenais galalietojums. |
| --- | --- |

(58)

Izmeklēšana apliecināja, ka Savienības ražošanas nozares ražotajiem un Savienībā pārdotajiem keramikas galda piederumiem un virtuves piederumiem, ĶTR iekšējā tirgū ražotajiem un pārdotajiem keramikas galda piederumiem un no ĶTR Savienībā importētajiem, kā arī Brazīlijā, kas tiek uzskatīta par analogo valsti, ražotajiem un pārdotajiem keramikas galda piederumiem un virtuves piederumiem ir vienādas fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības un vienāds galvenais galalietojums.

2.1.   Apgalvojumi

| (59) | Izmeklēšanas gaitā vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarē izgatavotie un Savienības tirgū pārdotie keramikas galda piederumi un virtuves piederumi nav līdzīgi attiecīgajam ražojumam. Viņi apgalvoja, ka uz to īpaši norāda atšķirības starp ražojumiem īpašību, kvalitātes, patērētāju priekšstatu, pārdošanas kanālu un tirgus segmentu ziņā. Turklāt tika apgalvots, ka patērētāji Savienībā attiecīgo ražojumu parasti uzskata par lētāku un šis ražojums negūst labumu no zīmola uzcenojuma. |
| --- | --- |

(59)

Izmeklēšanas gaitā vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarē izgatavotie un Savienības tirgū pārdotie keramikas galda piederumi un virtuves piederumi nav līdzīgi attiecīgajam ražojumam. Viņi apgalvoja, ka uz to īpaši norāda atšķirības starp ražojumiem īpašību, kvalitātes, patērētāju priekšstatu, pārdošanas kanālu un tirgus segmentu ziņā. Turklāt tika apgalvots, ka patērētāji Savienībā attiecīgo ražojumu parasti uzskata par lētāku un šis ražojums negūst labumu no zīmola uzcenojuma.

| (60) | Šajā saistībā izmeklēšanā tika atklāti pretrunīgi importētāju apgalvojumi. Lai gan dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka salīdzinājumā ar Savienībā izgatavotajiem ražojumiem attiecīgā ražojuma kvalitāte parasti ir sliktāka un tas ietilpst citā cenu kategorijā, citas ieinteresētās personas norādīja, ka attiecīgajā valstī ražotie zīmolu keramikas galda piederumi un virtuves piederumi tiek importēti no Ķīnas par augstākām cenām. |
| --- | --- |

(60)

Šajā saistībā izmeklēšanā tika atklāti pretrunīgi importētāju apgalvojumi. Lai gan dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka salīdzinājumā ar Savienībā izgatavotajiem ražojumiem attiecīgā ražojuma kvalitāte parasti ir sliktāka un tas ietilpst citā cenu kategorijā, citas ieinteresētās personas norādīja, ka attiecīgajā valstī ražotie zīmolu keramikas galda piederumi un virtuves piederumi tiek importēti no Ķīnas par augstākām cenām.

| (61) | No vienas puses, viens atlasē neiekļauts importētājs iesniedza informāciju, ka Vācijas ražotāji īpaši uzsver Vācijā ražoto preču kvalitāti. Ieinteresētā persona norādīja, ka dažu Vācijas zīmolu nodrošināto galda piederumu kvalitāte ir ievērojami labāka ražošanas metodes dēļ, bet citi importētāji pauda, ka tie iepērk preces no Ķīnas to labās kvalitātes, lējumu iespēju un kvalificēto darbinieku dēļ. Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka Savienībā tiek ražoti gan zemas, gan augstas kvalitātes keramikas galda piederumi un virtuves piederumi un tos pārdod ar to pašu izplatīšanas kanālu starpniecību kā attiecīgo produktu, t. i., ar neatkarīgu mazumtirgotāju, nespecializētu lielveikalu, universālveikalu utt. starpniecību. Tāpēc šie ražojumi konkurē vienā tirgū. |
| --- | --- |

(61)

No vienas puses, viens atlasē neiekļauts importētājs iesniedza informāciju, ka Vācijas ražotāji īpaši uzsver Vācijā ražoto preču kvalitāti. Ieinteresētā persona norādīja, ka dažu Vācijas zīmolu nodrošināto galda piederumu kvalitāte ir ievērojami labāka ražošanas metodes dēļ, bet citi importētāji pauda, ka tie iepērk preces no Ķīnas to labās kvalitātes, lējumu iespēju un kvalificēto darbinieku dēļ. Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka Savienībā tiek ražoti gan zemas, gan augstas kvalitātes keramikas galda piederumi un virtuves piederumi un tos pārdod ar to pašu izplatīšanas kanālu starpniecību kā attiecīgo produktu, t. i., ar neatkarīgu mazumtirgotāju, nespecializētu lielveikalu, universālveikalu utt. starpniecību. Tāpēc šie ražojumi konkurē vienā tirgū.

| (62) | Turklāt keramikas galda piederumiem un virtuves piederumiem ne vienmēr ir norādīta to izcelsmes valsts. Tāpēc patērētājam bieži vien ir ļoti grūti atšķirt attiecīgajā valstī ražotos keramikas galda piederumus un virtuves piederumus no Savienībā izgatavotajiem ražojumiem. |
| --- | --- |

(62)

Turklāt keramikas galda piederumiem un virtuves piederumiem ne vienmēr ir norādīta to izcelsmes valsts. Tāpēc patērētājam bieži vien ir ļoti grūti atšķirt attiecīgajā valstī ražotos keramikas galda piederumus un virtuves piederumus no Savienībā izgatavotajiem ražojumiem.

2.2.   Secinājumi

| (63) | Minēto iemeslu dēļ tiek secināts, ka, lai arī, iespējams, pastāv atsevišķas nebūtiskas atšķirības, attiecīgajā valstī ražotajiem un no tās eksportētajiem, Brazīlijā ražotajiem un Brazīlijas tirgū pārdotajiem, kā arī Savienībā ražotajiem un pārdotajiem keramikas galda piederumiem un virtuves piederumiem ir vienādas fiziskās pamatīpašības un galvenais galalietojums, tāpēc pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē tos uzskata par līdzīgiem. |
| --- | --- |

(63)

Minēto iemeslu dēļ tiek secināts, ka, lai arī, iespējams, pastāv atsevišķas nebūtiskas atšķirības, attiecīgajā valstī ražotajiem un no tās eksportētajiem, Brazīlijā ražotajiem un Brazīlijas tirgū pārdotajiem, kā arī Savienībā ražotajiem un pārdotajiem keramikas galda piederumiem un virtuves piederumiem ir vienādas fiziskās pamatīpašības un galvenais galalietojums, tāpēc pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē tos uzskata par līdzīgiem.

C.   DEMPINGS

1.   Tirgus ekonomikas režīms (TER)

| (64) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, veicot antidempinga izmeklēšanas attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu, normālo vērtību attiecībā uz tiem ražotājiem, par kuriem konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā izklāstītajiem kritērijiem, nosaka saskaņā ar minētā panta 1.–6. punktu. Īsumā un vienīgi ērtības labad šeit sniegts šo kritēriju kopsavilkums:






  — | lēmumi par uzņēmējdarbību tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus informāciju, bez valsts nozīmīgas iejaukšanās, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības, |
| --- | --- | --- |

(64)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, veicot antidempinga izmeklēšanas attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu, normālo vērtību attiecībā uz tiem ražotājiem, par kuriem konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā izklāstītajiem kritērijiem, nosaka saskaņā ar minētā panta 1.–6. punktu. Īsumā un vienīgi ērtības labad šeit sniegts šo kritēriju kopsavilkums:

—

lēmumi par uzņēmējdarbību tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus informāciju, bez valsts nozīmīgas iejaukšanās, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības,

| — | uzņēmumiem ir viena, skaidri saprotama grāmatvedības pamatuzskaite, kuru saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem revidē neatkarīgs revidents un kuru izmanto visiem nolūkiem, |
| --- | --- |

—

uzņēmumiem ir viena, skaidri saprotama grāmatvedības pamatuzskaite, kuru saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem revidē neatkarīgs revidents un kuru izmanto visiem nolūkiem,

| — | nav nozīmīgu izkropļojumu, kas mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas, |
| --- | --- |

—

nav nozīmīgu izkropļojumu, kas mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas,

| — | bankrota procedūru un īpašumu reglamentējošie tiesību akti garantē stabilitāti un juridisku noteiktību, un |
| --- | --- |

—

bankrota procedūru un īpašumu reglamentējošie tiesību akti garantē stabilitāti un juridisku noteiktību, un

| — | valūtas konvertāciju veic saskaņā ar tirgus likmēm. |
| --- | --- |

—

valūtas konvertāciju veic saskaņā ar tirgus likmēm.

| (65) | Kā iepriekš norādīts (12) apsvērumā, vienpadsmit ražotāji eksportētāji vai ražotāju eksportētāju grupas no ĶTR pieprasīja piemērot tirgus ekonomikas režīmu (TER) un noteiktajā termiņā iesniedza TER pieprasījuma veidlapu. Tomēr viens ražotājs eksportētājs vēlāk atsauca prasību par TER piemērošanu. |
| --- | --- |

(65)

Kā iepriekš norādīts (12) apsvērumā, vienpadsmit ražotāji eksportētāji vai ražotāju eksportētāju grupas no ĶTR pieprasīja piemērot tirgus ekonomikas režīmu (TER) un noteiktajā termiņā iesniedza TER pieprasījuma veidlapu. Tomēr viens ražotājs eksportētājs vēlāk atsauca prasību par TER piemērošanu.

| (66) | Eiropas Savienības Tiesa savā spriedumā lietā C-249/10 P – Brosmann un citi/Padome – nolēma, ka pamatregulas 17. pantā paredzēto atlases metodi nevar piemērot, lai lemtu par tādu individuālā tirgus ekonomikas režīma piešķiršanas pieprasījumu atbilstību, kas veikti saskaņā ar šīs regulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktu. Tiesa noteica, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktu ražotājiem, kuri sadarbojas, bet nav iekļauti atlasē, ir tiesības uz to, lai viņu tirgus ekonomikas režīma piešķiršanas pieprasījums tiktu izskatīts neatkarīgi no tā, vai šiem uzņēmumiem ir vai nav aprēķināma individuālā dempinga starpība. (3) Ņemot vērā šo spriedumu, tika pieņemts lēmums izskatīt ne tikai trīs atlasē iekļauto ražotāju eksportētāju vai ražotāju eksportētāju grupu prasības piemērot TER, bet arī septiņu atlasē neiekļauto ražotāju eksportētāju vai ražotāju eksportētāju grupu prasības. Komisija apkopoja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, un pārbaudīja TER pieprasījumā ietverto informāciju attiecīgo uzņēmumu telpās. |
| --- | --- |

(66)

Eiropas Savienības Tiesa savā spriedumā lietā C-249/10 P – Brosmann un citi/Padome – nolēma, ka pamatregulas 17. pantā paredzēto atlases metodi nevar piemērot, lai lemtu par tādu individuālā tirgus ekonomikas režīma piešķiršanas pieprasījumu atbilstību, kas veikti saskaņā ar šīs regulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktu. Tiesa noteica, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktu ražotājiem, kuri sadarbojas, bet nav iekļauti atlasē, ir tiesības uz to, lai viņu tirgus ekonomikas režīma piešķiršanas pieprasījums tiktu izskatīts neatkarīgi no tā, vai šiem uzņēmumiem ir vai nav aprēķināma individuālā dempinga starpība. (3) Ņemot vērā šo spriedumu, tika pieņemts lēmums izskatīt ne tikai trīs atlasē iekļauto ražotāju eksportētāju vai ražotāju eksportētāju grupu prasības piemērot TER, bet arī septiņu atlasē neiekļauto ražotāju eksportētāju vai ražotāju eksportētāju grupu prasības. Komisija apkopoja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, un pārbaudīja TER pieprasījumā ietverto informāciju attiecīgo uzņēmumu telpās.

| (67) | Komisijas ieviestā un konsekventā prakse ir izvērtēt, vai saistītu uzņēmumu grupa kopumā atbilst TER nosacījumiem. Tāpēc gadījumos, kad attiecīgā produkta ražošanā vai tirdzniecībā tieši vai netieši ir iesaistīts meitasuzņēmums vai jebkurš cits ar pieteikuma iesniedzēju saistīts uzņēmums ĶTR, TER atbilstības pārbaude tiek veikta katram uzņēmumam atsevišķi, kā arī uzņēmumu grupai kopumā. |
| --- | --- |

(67)

Komisijas ieviestā un konsekventā prakse ir izvērtēt, vai saistītu uzņēmumu grupa kopumā atbilst TER nosacījumiem. Tāpēc gadījumos, kad attiecīgā produkta ražošanā vai tirdzniecībā tieši vai netieši ir iesaistīts meitasuzņēmums vai jebkurš cits ar pieteikuma iesniedzēju saistīts uzņēmums ĶTR, TER atbilstības pārbaude tiek veikta katram uzņēmumam atsevišķi, kā arī uzņēmumu grupai kopumā.

| (68) | Attiecīgi tika pārbaudītas prasības par TER piešķiršanu, ko iesniedza desmit ražotāji eksportētāji, kuru sastāvā ir sešpadsmit juridiskās personas. |
| --- | --- |

(68)

Attiecīgi tika pārbaudītas prasības par TER piešķiršanu, ko iesniedza desmit ražotāji eksportētāji, kuru sastāvā ir sešpadsmit juridiskās personas.

| (69) | Tika konstatēts, ka neviens no desmit ĶTR ražotājiem eksportētājiem vai ražotāju eksportētāju grupām, kas sadarbojās, neatbilst kritērijiem, lai saņemtu TER. TER izmeklēšana īpaši atklāja, ka nevienam no ražotājiem eksportētājiem ne atsevišķi, ne kā grupai nav viena skaidri saprotama grāmatvedības pamatdokumentu kopuma, kuru ir pārbaudījis neatkarīgs revidents saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. Izmeklēšanā arī tika konstatēts, ka septiņi uzņēmumi vai uzņēmumu grupas Komisijai nespēj apliecināt, ka nav nozīmīgu izkropļojumu, kas mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas. Turklāt trīs no desmit uzņēmumiem nevarēja apliecināt, ka lēmumi par uzņēmējdarbību tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus informāciju, bez valsts nozīmīgas iejaukšanās un ka izmaksas atspoguļo tirgus vērtības. |
| --- | --- |

(69)

Tika konstatēts, ka neviens no desmit ĶTR ražotājiem eksportētājiem vai ražotāju eksportētāju grupām, kas sadarbojās, neatbilst kritērijiem, lai saņemtu TER. TER izmeklēšana īpaši atklāja, ka nevienam no ražotājiem eksportētājiem ne atsevišķi, ne kā grupai nav viena skaidri saprotama grāmatvedības pamatdokumentu kopuma, kuru ir pārbaudījis neatkarīgs revidents saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. Izmeklēšanā arī tika konstatēts, ka septiņi uzņēmumi vai uzņēmumu grupas Komisijai nespēj apliecināt, ka nav nozīmīgu izkropļojumu, kas mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas. Turklāt trīs no desmit uzņēmumiem nevarēja apliecināt, ka lēmumi par uzņēmējdarbību tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus informāciju, bez valsts nozīmīgas iejaukšanās un ka izmaksas atspoguļo tirgus vērtības.

| (70) | Turklāt pārbaudes apmeklējuma laikā vienā no minētajiem uzņēmumiem tika konstatēts, ka tā pārstāvji TER pieprasījuma veidlapā ir snieguši maldinošu un nepietiekamu informāciju, jo īpaši attiecībā uz saistīto uzņēmumu. Tā kopējā sadarbība bija ļoti nepietiekama, tāpēc uzņēmums tika informēts, ka, iespējams, tiks piemērots pamatregulas 18. panta 1. punkts, un tas tika aicināts iesniegt savus komentārus. Saņemtie komentāri apstiprināja, ka sadarbība netika nodibināta, jo īpaši ar saistīto uzņēmumu. Tāpēc provizoriski tika nolemts, ka šo uzņēmumu vairs nevar uzskatīt par ražotāju eksportētāju, kurš sadarbojas, un ka pagaidu vai galīgi konstatējumi tiks sagatavoti atbilstīgi pamatregulas 18. pantam. |
| --- | --- |

(70)

Turklāt pārbaudes apmeklējuma laikā vienā no minētajiem uzņēmumiem tika konstatēts, ka tā pārstāvji TER pieprasījuma veidlapā ir snieguši maldinošu un nepietiekamu informāciju, jo īpaši attiecībā uz saistīto uzņēmumu. Tā kopējā sadarbība bija ļoti nepietiekama, tāpēc uzņēmums tika informēts, ka, iespējams, tiks piemērots pamatregulas 18. panta 1. punkts, un tas tika aicināts iesniegt savus komentārus. Saņemtie komentāri apstiprināja, ka sadarbība netika nodibināta, jo īpaši ar saistīto uzņēmumu. Tāpēc provizoriski tika nolemts, ka šo uzņēmumu vairs nevar uzskatīt par ražotāju eksportētāju, kurš sadarbojas, un ka pagaidu vai galīgi konstatējumi tiks sagatavoti atbilstīgi pamatregulas 18. pantam.

| (71) | Komisija oficiāli paziņoja konstatējumus par TER attiecīgajiem ĶTR uzņēmumiem, ĶTR varas iestādēm un sūdzības iesniedzējam. Tiem arī tika dota iespēja rakstiski izteikt savu viedokli un lūgt uzklausīšanu, ja tam būtu īpaši iemesli. |
| --- | --- |

(71)

Komisija oficiāli paziņoja konstatējumus par TER attiecīgajiem ĶTR uzņēmumiem, ĶTR varas iestādēm un sūdzības iesniedzējam. Tiem arī tika dota iespēja rakstiski izteikt savu viedokli un lūgt uzklausīšanu, ja tam būtu īpaši iemesli.

| (72) | Vairāki uzņēmumi apgalvoja, ka Komisija nav atbildējusi uz to TER pieprasījumu trīs mēnešu laikā, kā noteikts pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā. Tādējādi izmeklēšanā pieļauts procesuāls pārkāpums, un Komisijai saskaņā ar spriedumu Brosmann lietā (4) izmeklēšana būtu jāpārtrauc. |
| --- | --- |

(72)

Vairāki uzņēmumi apgalvoja, ka Komisija nav atbildējusi uz to TER pieprasījumu trīs mēnešu laikā, kā noteikts pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā. Tādējādi izmeklēšanā pieļauts procesuāls pārkāpums, un Komisijai saskaņā ar spriedumu Brosmann lietā (4) izmeklēšana būtu jāpārtrauc.

| (73) | Komisija atzīst, ka saistībā ar to, ka Ķīnā uz vietas tika izskatīts un pārbaudīts liels skaits TER piešķiršanas prasību, šajā konkrētajā gadījumā nebija iespējams lēmumus par TER pieprasījumiem pieņemt paredzētajā periodā. Tomēr tiek atgādināts, ka Vispārējā tiesa nesen pieņēma spriedumu, ka lēmuma par TER pieņemšana, neiekļaujoties pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajā trīs mēnešu termiņā, pati par sevi nav pietiekams faktors, lai tā dēļ atceltu regulu, ar kuru nosaka antidempinga pasākumus. (5) Tāpēc šī prasība ir noraidīta. |
| --- | --- |

(73)

Komisija atzīst, ka saistībā ar to, ka Ķīnā uz vietas tika izskatīts un pārbaudīts liels skaits TER piešķiršanas prasību, šajā konkrētajā gadījumā nebija iespējams lēmumus par TER pieprasījumiem pieņemt paredzētajā periodā. Tomēr tiek atgādināts, ka Vispārējā tiesa nesen pieņēma spriedumu, ka lēmuma par TER pieņemšana, neiekļaujoties pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajā trīs mēnešu termiņā, pati par sevi nav pietiekams faktors, lai tā dēļ atceltu regulu, ar kuru nosaka antidempinga pasākumus. (5) Tāpēc šī prasība ir noraidīta.

| (74) | Turklāt seši uzņēmumi apstrīd Komisijas novērtējumu, ka tiem nav skaidri saprotamas grāmatvedības pamatuzskaites, kuru saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem revidē neatkarīgs revidents. Komisija rūpīgi izskatīja šīs prasības un secināja, ka sniegtie paskaidrojumi nav pietiekami, lai apstrīdētu vispārējos secinājumus, kas sagatavoti pēc pārbaudēm, kuras tika veiktas uz vietas. Konkrētāk, dažos gadījumos jaunā sniegtā informācija bija pretrunā iepriekš sniegtajām ziņām, savukārt dažos citos gadījumos uzņēmumi iesniedza jaunus apstiprinošus pierādījumus, kas nebija sniegti vai darīti pieejami uz vietas veiktajās pārbaudēs. |
| --- | --- |

(74)

Turklāt seši uzņēmumi apstrīd Komisijas novērtējumu, ka tiem nav skaidri saprotamas grāmatvedības pamatuzskaites, kuru saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem revidē neatkarīgs revidents. Komisija rūpīgi izskatīja šīs prasības un secināja, ka sniegtie paskaidrojumi nav pietiekami, lai apstrīdētu vispārējos secinājumus, kas sagatavoti pēc pārbaudēm, kuras tika veiktas uz vietas. Konkrētāk, dažos gadījumos jaunā sniegtā informācija bija pretrunā iepriekš sniegtajām ziņām, savukārt dažos citos gadījumos uzņēmumi iesniedza jaunus apstiprinošus pierādījumus, kas nebija sniegti vai darīti pieejami uz vietas veiktajās pārbaudēs.

| (75) | Pieci uzņēmumi arī apstrīd Komisijas secinājumus par to, ka tie nevarēja apliecināt, ka nav nozīmīgu izkropļojumu, kas mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas. Tomēr saņemtie komentāri nav pietiekami, lai spētu mainīt Komisijas secinājumus pēc pārbaudes apmeklējumiem. Proti, uzņēmumi nesniedza nekādus pierādījumus, kas spētu apstrīdēt Komisijas sākotnējos secinājumus, ka no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas, ir mantoti nozīmīgi izkropļojumi, piemēram, attiecībā uz aktīviem un zemes izmantošanas tiesībām. |
| --- | --- |

(75)

Pieci uzņēmumi arī apstrīd Komisijas secinājumus par to, ka tie nevarēja apliecināt, ka nav nozīmīgu izkropļojumu, kas mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas. Tomēr saņemtie komentāri nav pietiekami, lai spētu mainīt Komisijas secinājumus pēc pārbaudes apmeklējumiem. Proti, uzņēmumi nesniedza nekādus pierādījumus, kas spētu apstrīdēt Komisijas sākotnējos secinājumus, ka no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas, ir mantoti nozīmīgi izkropļojumi, piemēram, attiecībā uz aktīviem un zemes izmantošanas tiesībām.

| (76) | Visbeidzot divi uzņēmumi apstrīd konstatējumus, ka tie nevarēja apliecināt, ka lēmumi par uzņēmējdarbību tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus informāciju, bez valsts nozīmīgas iejaukšanās un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības. Konkrētāk, no viena uzņēmuma saņemtie komentāri nebija pietiekami, lai apstrīdētu Komisijas konstatējumu, ka valsts iejaucās tā iepirkumu politikā, savukārt otrs uzņēmums iesniedza jaunu un pretrunīgu informāciju par izejmateriālu iegādi. |
| --- | --- |

(76)

Visbeidzot divi uzņēmumi apstrīd konstatējumus, ka tie nevarēja apliecināt, ka lēmumi par uzņēmējdarbību tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus informāciju, bez valsts nozīmīgas iejaukšanās un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības. Konkrētāk, no viena uzņēmuma saņemtie komentāri nebija pietiekami, lai apstrīdētu Komisijas konstatējumu, ka valsts iejaucās tā iepirkumu politikā, savukārt otrs uzņēmums iesniedza jaunu un pretrunīgu informāciju par izejmateriālu iegādi.

| (77) | No minētā izriet, ka neviens no sniegtajiem argumentiem nebija pietiekams, lai mainītu konstatējumus saistībā ar lēmumu par TER. |
| --- | --- |

(77)

No minētā izriet, ka neviens no sniegtajiem argumentiem nebija pietiekams, lai mainītu konstatējumus saistībā ar lēmumu par TER.

| (78) | Ņemot vērā iepriekš minēto, neviens no desmit ĶTR ražotājiem eksportētājiem vai ražotāju eksportētāju grupām, kas sadarbojās un kas bija pieprasījušas TER, nevarēja pierādīt, ka tas atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(78)

Ņemot vērā iepriekš minēto, neviens no desmit ĶTR ražotājiem eksportētājiem vai ražotāju eksportētāju grupām, kas sadarbojās un kas bija pieprasījušas TER, nevarēja pierādīt, ka tas atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem.

2.   Individuālais režīms (IR)

| (79) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valstīm, uz kurām attiecas minētais pants, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, ja tāds ir piemērojams, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi var pierādīt, ka tie atbilst pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem. Īsumā un vienīgi ērtības labad turpmāk sniegts šo kritēriju izklāsts:






  — | ja firmas vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem vai ir kopuzņēmumi, eksportētāji var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu, |
| --- | --- | --- |

(79)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valstīm, uz kurām attiecas minētais pants, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, ja tāds ir piemērojams, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi var pierādīt, ka tie atbilst pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem. Īsumā un vienīgi ērtības labad turpmāk sniegts šo kritēriju izklāsts:

—

ja firmas vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem vai ir kopuzņēmumi, eksportētāji var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu,

| — | eksporta cenas un daudzumi, un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti, |
| --- | --- |

—

eksporta cenas un daudzumi, un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti,

| — | vairākums akciju pieder privātpersonām. Valsts ierēdņi, kas ir valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā, vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmējsabiedrība tomēr ir pietiekami neatkarīga no valsts iejaukšanās, |
| --- | --- |

—

vairākums akciju pieder privātpersonām. Valsts ierēdņi, kas ir valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā, vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmējsabiedrība tomēr ir pietiekami neatkarīga no valsts iejaukšanās,

| — | valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei; |
| --- | --- |

—

valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei;

| — | valsts iejaukšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja atsevišķiem eksportētājiem piemēro dažādas maksājuma likmes. |
| --- | --- |

—

valsts iejaukšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja atsevišķiem eksportētājiem piemēro dažādas maksājuma likmes.

| (80) | Trīs atlasē iekļautie ražotāji eksportētāji un septiņi ražotāji eksportētāji, kuri netika iekļauti atlasē un kuri pieprasīja TER, pieprasīja arī IR piešķiršanu gadījumā, ja tiem netiktu piešķirts TER. Turklāt divi atlasē iekļautie ražotāji eksportētāji un četri citi ražotāji eksportētāji, kas netika iekļauti atlasē, pieprasīja tikai IR piemērošanu. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu tika izskatītas tikai atzlasē iekļauto uzņēmumu IR prasības. |
| --- | --- |

(80)

Trīs atlasē iekļautie ražotāji eksportētāji un septiņi ražotāji eksportētāji, kuri netika iekļauti atlasē un kuri pieprasīja TER, pieprasīja arī IR piešķiršanu gadījumā, ja tiem netiktu piešķirts TER. Turklāt divi atlasē iekļautie ražotāji eksportētāji un četri citi ražotāji eksportētāji, kas netika iekļauti atlasē, pieprasīja tikai IR piemērošanu. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu tika izskatītas tikai atzlasē iekļauto uzņēmumu IR prasības.

| (81) | Ņemot vērā faktu, ka visas TER prasības ir provizoriski noraidītas, un pamatojoties uz pieejamo informāciju, ir provizoriski konstatēts, ka visi atlasē iekļautie uzņēmumi, kas ir pieprasījuši IR, atbilst IR piešķiršanas kritērijiem. |
| --- | --- |

(81)

Ņemot vērā faktu, ka visas TER prasības ir provizoriski noraidītas, un pamatojoties uz pieejamo informāciju, ir provizoriski konstatēts, ka visi atlasē iekļautie uzņēmumi, kas ir pieprasījuši IR, atbilst IR piešķiršanas kritērijiem.

3.   Atsevišķa pārbaude

| (82) | Septiņi atlasē neiekļauti ražotāji eksportētāji vai ražotāju eksportētāju grupas, kas sadarbojās, atbilstīgi pamatregulas 17. panta 3. punktam iesniedza pieprasījumu veikt atsevišķu pārbaudi. |
| --- | --- |

(82)

Septiņi atlasē neiekļauti ražotāji eksportētāji vai ražotāju eksportētāju grupas, kas sadarbojās, atbilstīgi pamatregulas 17. panta 3. punktam iesniedza pieprasījumu veikt atsevišķu pārbaudi.

| (83) | Šajā procedūras posmā Komisija nav pieņēmusi nevienu lēmumu saistībā ar pieprasījumiem veikt atsevišķas pārbaudes, un šie lēmumi tiks pieņemti pienācīgā laikā. |
| --- | --- |

(83)

Šajā procedūras posmā Komisija nav pieņēmusi nevienu lēmumu saistībā ar pieprasījumiem veikt atsevišķas pārbaudes, un šie lēmumi tiks pieņemti pienācīgā laikā.

4.   Normālā vērtība

4.1.   Analogās valsts izvēle

| (84) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts TER, normālā vērtība jānosaka, pamatojoties uz cenām iekšzemes tirgū vai salikto normālo vērtību kādā analogā valstī. |
| --- | --- |

(84)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts TER, normālā vērtība jānosaka, pamatojoties uz cenām iekšzemes tirgū vai salikto normālo vērtību kādā analogā valstī.

| (85) | Procedūras sākšanas paziņojumā Komisija pauda nodomu normālās vērtības noteikšanai par piemērotu analogo valsti izmantot Krievijas Federāciju, un ieinteresētās personas tika aicinātas par to izteikt piezīmes. |
| --- | --- |

(85)

Procedūras sākšanas paziņojumā Komisija pauda nodomu normālās vērtības noteikšanai par piemērotu analogo valsti izmantot Krievijas Federāciju, un ieinteresētās personas tika aicinātas par to izteikt piezīmes.

| (86) | Komisija saņēma vairākas piezīmes, kurās bija norādīts, ka Krievija nav piemērota analogā valsts. Konkrētāk, saņemtā informācija liecināja, ka Krievija ir augstākās kvalitātes porcelāna tirgus, kura specializācija ir ar ornamentiem greznots porcelāns, kā ražošanā tiek izmantoti dārgi materiāli, savukārt attiecīgā ražojuma ražošanas apjoms iekšzemē salīdzinājumā ar iekšzemes patēriņu ir salīdzinoši neliels. Turklāt Krievijas tirgus tiek aizsargāts ar beztarifa barjerām, piemēram, GHOST sertifikācijas sistēmām. Tāpēc tika secināts, ka Krievija nav piemērota analogā valsts. |
| --- | --- |

(86)

Komisija saņēma vairākas piezīmes, kurās bija norādīts, ka Krievija nav piemērota analogā valsts. Konkrētāk, saņemtā informācija liecināja, ka Krievija ir augstākās kvalitātes porcelāna tirgus, kura specializācija ir ar ornamentiem greznots porcelāns, kā ražošanā tiek izmantoti dārgi materiāli, savukārt attiecīgā ražojuma ražošanas apjoms iekšzemē salīdzinājumā ar iekšzemes patēriņu ir salīdzinoši neliels. Turklāt Krievijas tirgus tiek aizsargāts ar beztarifa barjerām, piemēram, GHOST sertifikācijas sistēmām. Tāpēc tika secināts, ka Krievija nav piemērota analogā valsts.

| (87) | Komisija attiecīgi pārbaudīja, vai par analogo valsti varētu izvēlēties citu valsti, un nosūtīja anketu zināmiem ražotājiem vairākās valstīs, tostarp Taizemē, Indijā, Malaizijā, Turcijā, Brazīlijā, Ukrainā, Indonēzijā, Ēģiptē, Kolumbijā, Dienvidkorejā, Bangladešā un Argentīnā, un pēc šo vēstuļu nosūtīšanas ražotāji no Indijas, Turcijas, Brazīlijas un Krievijas apliecināja savu gatavību sadarboties ar Komisiju. Tomēr tikai trīs ražotāji no Brazīlijas, Taizemes un Krievijas iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Brazīlijā ir konkurētspējīgs keramikas galda piederumu un virtuves piederumu iekšzemes tirgus ar vairākiem ražotājiem un salīdzinoši zemu muitas nodokli. Turklāt tika analizēti dati, ko iesniedza Brazīlijas ražotājs, kurš sadarbojās, un tika secināts, ka tie uzskatāmi par uzticamu informāciju, uz kuru varētu pamatot normālo vērtību. |
| --- | --- |

(87)

Komisija attiecīgi pārbaudīja, vai par analogo valsti varētu izvēlēties citu valsti, un nosūtīja anketu zināmiem ražotājiem vairākās valstīs, tostarp Taizemē, Indijā, Malaizijā, Turcijā, Brazīlijā, Ukrainā, Indonēzijā, Ēģiptē, Kolumbijā, Dienvidkorejā, Bangladešā un Argentīnā, un pēc šo vēstuļu nosūtīšanas ražotāji no Indijas, Turcijas, Brazīlijas un Krievijas apliecināja savu gatavību sadarboties ar Komisiju. Tomēr tikai trīs ražotāji no Brazīlijas, Taizemes un Krievijas iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Brazīlijā ir konkurētspējīgs keramikas galda piederumu un virtuves piederumu iekšzemes tirgus ar vairākiem ražotājiem un salīdzinoši zemu muitas nodokli. Turklāt tika analizēti dati, ko iesniedza Brazīlijas ražotājs, kurš sadarbojās, un tika secināts, ka tie uzskatāmi par uzticamu informāciju, uz kuru varētu pamatot normālo vērtību.

| (88) | Ņemot vērā iepriekš minēto un visu šajā procedūras posmā pieejamo informāciju, Brazīlija ir provizoriski izraudzīta kā piemērota un pamatota analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(88)

Ņemot vērā iepriekš minēto un visu šajā procedūras posmā pieejamo informāciju, Brazīlija ir provizoriski izraudzīta kā piemērota un pamatota analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu.

4.2.   Normālās vērtības noteikšana

| (89) | Ņemot vērā faktu, ka visi TER pieprasījumi tika noraidīti, normālā vērtība attiecībā uz visiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem tika noteikta, pamatojoties uz analogās valsts ražotāja sniegto informāciju atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(89)

Ņemot vērā faktu, ka visi TER pieprasījumi tika noraidīti, normālā vērtība attiecībā uz visiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem tika noteikta, pamatojoties uz analogās valsts ražotāja sniegto informāciju atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam.

| (90) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms Brazīlijā neatkarīgiem patērētājiem bija reprezentatīvs. Tika konstatēts, ka līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms, ko Brazīlijas līdzīgā ražojuma ražotājs, kurš sadarbojās, bija pārdevis Brazīlijas iekšējā tirgū, bija reprezentatīvs salīdzinājumā ar attiecīgā ražojuma apjomu, kuru atlasē iekļautie ražotāji eksportētāji bija eksportējuši uz Savienību. |
| --- | --- |

(90)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms Brazīlijā neatkarīgiem patērētājiem bija reprezentatīvs. Tika konstatēts, ka līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms, ko Brazīlijas līdzīgā ražojuma ražotājs, kurš sadarbojās, bija pārdevis Brazīlijas iekšējā tirgū, bija reprezentatīvs salīdzinājumā ar attiecīgā ražojuma apjomu, kuru atlasē iekļautie ražotāji eksportētāji bija eksportējuši uz Savienību.

| (91) | Komisija pēc tam pārbaudīja, vai varētu uzskatīt, ka minētā pārdošana notikusi parastā tirdzniecības apritē atbilstoši pamatregulas 2. panta 4. punktam. Tas tika darīts, nosakot rentablā pārdošanas apjoma īpatsvaru neatkarīgiem klientiem. Pārdošanas darījumus uzskatīja par rentabliem, ja vienības cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām. Tāpēc tika noteiktas Brazīlijas ražotāja ražošanas izmaksas IP laikā. |
| --- | --- |

(91)

Komisija pēc tam pārbaudīja, vai varētu uzskatīt, ka minētā pārdošana notikusi parastā tirdzniecības apritē atbilstoši pamatregulas 2. panta 4. punktam. Tas tika darīts, nosakot rentablā pārdošanas apjoma īpatsvaru neatkarīgiem klientiem. Pārdošanas darījumus uzskatīja par rentabliem, ja vienības cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām. Tāpēc tika noteiktas Brazīlijas ražotāja ražošanas izmaksas IP laikā.

| (92) | Ražojuma veidiem, kuriem vairāk nekā 80 % no pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū pārsniedza izmaksas un vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda vai lielāka par vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību attiecīgajam ražojuma veidam aprēķināja kā visu attiecīgā veida pārdevumu faktisko iekšzemes cenu vidējo svērto vērtību, neņemot vērā, vai minētie pārdevumi bijuši rentabli. |
| --- | --- |

(92)

Ražojuma veidiem, kuriem vairāk nekā 80 % no pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū pārsniedza izmaksas un vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda vai lielāka par vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību attiecīgajam ražojuma veidam aprēķināja kā visu attiecīgā veida pārdevumu faktisko iekšzemes cenu vidējo svērto vērtību, neņemot vērā, vai minētie pārdevumi bijuši rentabli.

| (93) | Ja kāda ražojuma veida rentablo pārdevumu apjoms bija mazāks par 80 % vai vienāds ar 80 % no kopējā minētā veida pārdošanas apjoma vai ja minētā veida vidējā svērtā cena bija mazāka par vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, izmantojot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā vidējo svērto cenu vienīgi attiecīgā veida rentablajiem pārdevumiem, kuri IP veikti iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(93)

Ja kāda ražojuma veida rentablo pārdevumu apjoms bija mazāks par 80 % vai vienāds ar 80 % no kopējā minētā veida pārdošanas apjoma vai ja minētā veida vidējā svērtā cena bija mazāka par vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, izmantojot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā vidējo svērto cenu vienīgi attiecīgā veida rentablajiem pārdevumiem, kuri IP veikti iekšzemes tirgū.

| (94) | Normālo vērtību nerentablajiem ražojuma veidiem noteica, izmantojot Brazīlijas ražotāja ražošanas izmaksas, kam tika pieskaitītas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņas norma par rentablajiem Brazīlijas ražotāja ražojuma veidiem. |
| --- | --- |

(94)

Normālo vērtību nerentablajiem ražojuma veidiem noteica, izmantojot Brazīlijas ražotāja ražošanas izmaksas, kam tika pieskaitītas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņas norma par rentablajiem Brazīlijas ražotāja ražojuma veidiem.

5.   Eksporta cenas ražotājiem eksportētājiem, kam piešķirts IR

| (95) | Tā kā visi sadarbībā iesaistītie ražotāji eksportētāji, kuriem piešķirts IR, pārdeva attiecīgo ražojumu eksportam uz Savienību tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, eksporta cenas noteica, pamatojoties uz cenām, kas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu faktiski samaksātas vai jāmaksā par attiecīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(95)

Tā kā visi sadarbībā iesaistītie ražotāji eksportētāji, kuriem piešķirts IR, pārdeva attiecīgo ražojumu eksportam uz Savienību tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, eksporta cenas noteica, pamatojoties uz cenām, kas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu faktiski samaksātas vai jāmaksā par attiecīgo ražojumu.

6.   Salīdzinājums

| (96) | Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz EXW cenu. Dempinga starpības tika noteiktas, salīdzinot atsevišķās atlasē iekļauto eksportētāju EXW cenas ar analogā ražotāja iekšzemes pārdošanas cenām vai attiecīgā gadījumā ar salikto normālo vērtību. |
| --- | --- |

(96)

Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz EXW cenu. Dempinga starpības tika noteiktas, salīdzinot atsevišķās atlasē iekļauto eksportētāju EXW cenas ar analogā ražotāja iekšzemes pārdošanas cenām vai attiecīgā gadījumā ar salikto normālo vērtību.

| (97) | Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Vajadzības gadījumā tika veikti pielāgojumi saistībā ar tirdzniecības līmeni, fizisko īpašību atšķirībām un citiem faktoriem, kuri ietekmē cenu salīdzināmību, jo īpaši “zīmolradi”. |
| --- | --- |

(97)

Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Vajadzības gadījumā tika veikti pielāgojumi saistībā ar tirdzniecības līmeni, fizisko īpašību atšķirībām un citiem faktoriem, kuri ietekmē cenu salīdzināmību, jo īpaši “zīmolradi”.

| (98) | Pirmkārt, pārbaudīja, vai korekcijas attiecībā uz tirdzniecības līmeni saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunktu bija pamatotas. Šajā saistībā tika konstatēts, ka Ķīnas eksports būtībā tika veikts vairumtirdzniecības līmenī, savukārt pārdevumi analogajā valstī tika veikti arī mazumtirdzniecības līmenī. Izmeklēšanā arī tika konstatēts, ka abos tirgos cenu līmeni ietekmēja dažādas izplatīšanas ķēdes, tādējādi iespaidojot cenu godīgu salīdzināmību starp eksporta cenu un normālo vērtību. Turklāt izmeklēšana arī apliecināja, ka vairums Ķīnas eksporta pārdevumu tika veikti lielos apjomos, savukārt vairums iekšzemes pārdevumu analogajā valstī tika veikti mazākos apjomos, kā rezultātā vienā un tajā pašā abu attiecīgo tirgu tirdzniecības līmenī radās cenu atšķirības. Attiecīgi, lai veiktu eksporta cenas un normālās vērtības godīgu salīdzinājumu, normālā vērtība tika pielāgota, pamatojoties uz cenu atšķirībām vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī analogajā valstī un attiecīgā gadījumā cenu atšķirībām, kas tika konstatētas attiecībā uz pārdotajiem apjomiem katrā tirdzniecības līmenī. |
| --- | --- |

(98)

Pirmkārt, pārbaudīja, vai korekcijas attiecībā uz tirdzniecības līmeni saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunktu bija pamatotas. Šajā saistībā tika konstatēts, ka Ķīnas eksports būtībā tika veikts vairumtirdzniecības līmenī, savukārt pārdevumi analogajā valstī tika veikti arī mazumtirdzniecības līmenī. Izmeklēšanā arī tika konstatēts, ka abos tirgos cenu līmeni ietekmēja dažādas izplatīšanas ķēdes, tādējādi iespaidojot cenu godīgu salīdzināmību starp eksporta cenu un normālo vērtību. Turklāt izmeklēšana arī apliecināja, ka vairums Ķīnas eksporta pārdevumu tika veikti lielos apjomos, savukārt vairums iekšzemes pārdevumu analogajā valstī tika veikti mazākos apjomos, kā rezultātā vienā un tajā pašā abu attiecīgo tirgu tirdzniecības līmenī radās cenu atšķirības. Attiecīgi, lai veiktu eksporta cenas un normālās vērtības godīgu salīdzinājumu, normālā vērtība tika pielāgota, pamatojoties uz cenu atšķirībām vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī analogajā valstī un attiecīgā gadījumā cenu atšķirībām, kas tika konstatētas attiecībā uz pārdotajiem apjomiem katrā tirdzniecības līmenī.

| (99) | Otrkārt, pārbaudīja, vai korekcija saistībā ar fizisko īpašību atšķirībām atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktam bija pamatota. Šajā saistībā izmeklēšanā tika konstatēts, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji kvalificē savus ražojumus piecās atšķirīgās kategorijās, proti, no A līdz E kategorijai, un to vidū pastāv ievērojamas cenu atšķirības. Tomēr lielāko daļu uz Savienību eksportēto ražojumu veido A, B vai C kategorijas preces vai to kombinācija. Tomēr šī grupēšana kategorijās nav vispārēja vai pamatota ar kādiem kopējiem nozares mēroga standartiem. To īsteno katrs uzņēmums atsevišķi, radot cenu diferencēšanas iespēju. No otras puses, analogās valsts ražotājs Brazīlijas iekšējā tirgū pārdod tikai A kategorijas ražojumu ekvivalentu, tāpēc tika konstatēta ietekme uz cenu salīdzināmību. Attiecīgi tika koriģēta eksporta cena, paaugstinot to līdz Ķīnas A kategorijas līmenim, lai tā būtu salīdzināma ar analogā ražotāja Brazīlijas tirgū pārdoto ražojumu. |
| --- | --- |

(99)

Otrkārt, pārbaudīja, vai korekcija saistībā ar fizisko īpašību atšķirībām atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktam bija pamatota. Šajā saistībā izmeklēšanā tika konstatēts, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji kvalificē savus ražojumus piecās atšķirīgās kategorijās, proti, no A līdz E kategorijai, un to vidū pastāv ievērojamas cenu atšķirības. Tomēr lielāko daļu uz Savienību eksportēto ražojumu veido A, B vai C kategorijas preces vai to kombinācija. Tomēr šī grupēšana kategorijās nav vispārēja vai pamatota ar kādiem kopējiem nozares mēroga standartiem. To īsteno katrs uzņēmums atsevišķi, radot cenu diferencēšanas iespēju. No otras puses, analogās valsts ražotājs Brazīlijas iekšējā tirgū pārdod tikai A kategorijas ražojumu ekvivalentu, tāpēc tika konstatēta ietekme uz cenu salīdzināmību. Attiecīgi tika koriģēta eksporta cena, paaugstinot to līdz Ķīnas A kategorijas līmenim, lai tā būtu salīdzināma ar analogā ražotāja Brazīlijas tirgū pārdoto ražojumu.

| (100) | Treškārt, izmeklēšanā tika konstatēts, ka Brazīlijas ražotājs Brazīlijas tirgū pārdod tikai zīmolu ražojumus, savukārt Ķīnas ražotāji eksportētāji pārdod nevis zīmolu ražojumus, bet tā dēvētos “privātā zīmola” produktus vai standarta keramikas galda piederumus un virtuves piederumus. Zīmola ražojumus patērētāji parasti uztver kā ražojumus, kuri nozīmē zināmu prestižu, garantētu kvalitāti un dizainu, tāpēc to tirgus cenas ir augstākas, bet standarta (privāto zīmolu) ražojumi parasti tiek pārdoti par ievērojami zemākām cenām, lai gan to fiziskās un tehniskās īpašības ir identiskas ar zīmola ražojumiem. Lai gan zīmola ražojuma papildu vērtību parasti nav iespējams precīzi izteikt skaitliskā formā, jo tā ir atkarīga no daudziem atšķirīgiem faktoriem, piemēram, patērētāju priekšstatiem, zīmola atpazīstamības un citiem skaitliski neizsakāmiem faktoriem, Brazīlijas ražotājs šajā konkrētajā gadījumā ir apstiprinājis, ka tā keramikas ražojumus, kuriem ir piešķirts zīmols, Brazīlijas tirgū iespējams pārdot par ievērojami augstākām cenām nekā citus standarta ražojumus bez zīmola. Attiecīgi saskaņā ar pamatdirektīvas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu tika veikta normālās vērtības papildu korekcija. |
| --- | --- |

(100)

Treškārt, izmeklēšanā tika konstatēts, ka Brazīlijas ražotājs Brazīlijas tirgū pārdod tikai zīmolu ražojumus, savukārt Ķīnas ražotāji eksportētāji pārdod nevis zīmolu ražojumus, bet tā dēvētos “privātā zīmola” produktus vai standarta keramikas galda piederumus un virtuves piederumus. Zīmola ražojumus patērētāji parasti uztver kā ražojumus, kuri nozīmē zināmu prestižu, garantētu kvalitāti un dizainu, tāpēc to tirgus cenas ir augstākas, bet standarta (privāto zīmolu) ražojumi parasti tiek pārdoti par ievērojami zemākām cenām, lai gan to fiziskās un tehniskās īpašības ir identiskas ar zīmola ražojumiem. Lai gan zīmola ražojuma papildu vērtību parasti nav iespējams precīzi izteikt skaitliskā formā, jo tā ir atkarīga no daudziem atšķirīgiem faktoriem, piemēram, patērētāju priekšstatiem, zīmola atpazīstamības un citiem skaitliski neizsakāmiem faktoriem, Brazīlijas ražotājs šajā konkrētajā gadījumā ir apstiprinājis, ka tā keramikas ražojumus, kuriem ir piešķirts zīmols, Brazīlijas tirgū iespējams pārdot par ievērojami augstākām cenām nekā citus standarta ražojumus bez zīmola. Attiecīgi saskaņā ar pamatdirektīvas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu tika veikta normālās vērtības papildu korekcija.

| (101) | Vajadzības gadījumā precīzi un pamatoti ar pierādījumiem tika izdarītas korekcijas attiecībā uz transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas un papildu izmaksām, iepakojuma, kredīta izmaksām un maksājumiem par banku pakalpojumiem un komisijas maksām. |
| --- | --- |

(101)

Vajadzības gadījumā precīzi un pamatoti ar pierādījumiem tika izdarītas korekcijas attiecībā uz transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas un papildu izmaksām, iepakojuma, kredīta izmaksām un maksājumiem par banku pakalpojumiem un komisijas maksām.

7.   Dempinga starpības

| (102) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu ražotājiem eksportētājiem, kuriem piešķirts IR, dempinga starpības noteica, pamatojoties uz analogās valsts vidējās svērtās normālās vērtības salīdzinājumu ar katra uzņēmuma vidējo svērto eksporta cenu, kas izteikta procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu samaksas. |
| --- | --- |

(102)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu ražotājiem eksportētājiem, kuriem piešķirts IR, dempinga starpības noteica, pamatojoties uz analogās valsts vidējās svērtās normālās vērtības salīdzinājumu ar katra uzņēmuma vidējo svērto eksporta cenu, kas izteikta procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu samaksas.

| (103) | Atlasē iekļauto ražotāju eksportētāju dempinga starpību vidējo svērto rādītāju aprēķināja arī attiecībā uz atlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās. Tādējādi provizoriskā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai, atlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem ir 26,6 % pirms nodokļu samaksa. |
| --- | --- |

(103)

Atlasē iekļauto ražotāju eksportētāju dempinga starpību vidējo svērto rādītāju aprēķināja arī attiecībā uz atlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās. Tādējādi provizoriskā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai, atlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem ir 26,6 % pirms nodokļu samaksa.

| (104) | Lai aprēķinātu valsts mēroga dempinga starpību, kas piemērojama ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, vai nezināmiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, vispirms noteica sadarbības līmeni, salīdzinot to eksporta apjomu uz Savienību, par kuru paziņoja ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, un līdzvērtīgus Eurostat statistikas datus. |
| --- | --- |

(104)

Lai aprēķinātu valsts mēroga dempinga starpību, kas piemērojama ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, vai nezināmiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, vispirms noteica sadarbības līmeni, salīdzinot to eksporta apjomu uz Savienību, par kuru paziņoja ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, un līdzvērtīgus Eurostat statistikas datus.

| (105) | Tika uzskatīts, ka šīs izmeklēšanas ietvaros sadrumstalotas nozares situācijā sadarbība no ĶTR puses bija aktīva, jo ražotāji eksportētāji, kuri pieteicās, nodrošina vairāk nekā 60 % no kopējā attiecīgā ražojuma eksporta apjoma no ĶTR uz Savienību. Tāpēc tika noteikta visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem piemērojama valsts mēroga dempinga starpība, izmantojot lielāko dempinga starpību vidējo svērto rādītāju, kas noteikts attiecībā uz atlasē iekļauto ražotāju eksportētāju reprezentatīvajiem ražojumu veidiem un apjomiem. Pamatojoties uz šo, valsts mēroga dempinga līmenis provizoriski tika noteikts 58,8 % apmērā no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas. |
| --- | --- |

(105)

Tika uzskatīts, ka šīs izmeklēšanas ietvaros sadrumstalotas nozares situācijā sadarbība no ĶTR puses bija aktīva, jo ražotāji eksportētāji, kuri pieteicās, nodrošina vairāk nekā 60 % no kopējā attiecīgā ražojuma eksporta apjoma no ĶTR uz Savienību. Tāpēc tika noteikta visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem piemērojama valsts mēroga dempinga starpība, izmantojot lielāko dempinga starpību vidējo svērto rādītāju, kas noteikts attiecībā uz atlasē iekļauto ražotāju eksportētāju reprezentatīvajiem ražojumu veidiem un apjomiem. Pamatojoties uz šo, valsts mēroga dempinga līmenis provizoriski tika noteikts 58,8 % apmērā no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas.

| (106) | Tādējādi pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai, pirms nodokļu samaksas ir šādas:






  Uzņēmums | Provizoriskā dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd un Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd | 26,8 % |
| Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd | 31,2 % |
| CHL Porcelain Industries Ltd | 30,0 % |
| Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd un Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd | 17,6 % |
| Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd | 23,0 % |
| Atlasē neiekļautie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās | 26,6 % |
| Valsts mēroga dempinga starpība | 58,8 % |

(106)

Tādējādi pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai, pirms nodokļu samaksas ir šādas:

Uzņēmums

Provizoriskā dempinga starpība

Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd un Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd

26,8 %

Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd

31,2 %

CHL Porcelain Industries Ltd

30,0 %

Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd un Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd

17,6 %

Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd

23,0 %

Atlasē neiekļautie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās

26,6 %

Valsts mēroga dempinga starpība

58,8 %

D.   KAITĒJUMS

1.   Savienības ražošanas apjoms un Savienības ražošanas nozare

| (107) | Lai noteiktu Savienības kopējo ražošanas apjomu, izmantoja visu pieejamo informāciju par Savienības ražotājiem, tostarp informāciju, kas sniegta sūdzībā, un piezīmes attiecībā uz ražotājiem, kuri nepieteicās šajā izmeklēšanā. Kopējo līdzīgā ražojuma ražošanas apjomu Savienībā aplēsa, ekstrapolējot Eiropas un valstu apvienību sniegto informāciju, kas tika pārbaudīta salīdzinājumā ar atsevišķu ražotāju sniegto informāciju, kā arī pētniecības un statistikas avotiem. |
| --- | --- |

(107)

Lai noteiktu Savienības kopējo ražošanas apjomu, izmantoja visu pieejamo informāciju par Savienības ražotājiem, tostarp informāciju, kas sniegta sūdzībā, un piezīmes attiecībā uz ražotājiem, kuri nepieteicās šajā izmeklēšanā. Kopējo līdzīgā ražojuma ražošanas apjomu Savienībā aplēsa, ekstrapolējot Eiropas un valstu apvienību sniegto informāciju, kas tika pārbaudīta salīdzinājumā ar atsevišķu ražotāju sniegto informāciju, kā arī pētniecības un statistikas avotiem.

| (108) | IP laikā līdzīgu ražojumu Savienībā ražoja vairāk nekā 200 Savienības ražotāju. Pamatojoties uz iepriekšējā apsvērumā minēto, tika aplēsts, ka Savienības kopējais ražošanas apjoms IP laikā ir bijis aptuveni 240 200 tonnu. Savienības ražotāji, kuru saražotā produkcija veido kopējo ražošanas apjomu Savienībā, veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta izpratnē un turpmāk tekstā tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”. Savienības ražošanas nozare bija iedalīta divos segmentos: MVU un lielāki uzņēmumi. MVU šajā periodā veidoja 42 % no kopējā Savienības ražošanas apjoma. Savienības ražošanas nozare ir ļoti sadrumstalota, bet tā koncentrējas Čehijas Republikā, Francijas Republikā (Francijā), Vācijā, Itālijā, Polijas Republikā (Polijā), Portugāles Republikā (Portugālē), Spānijas Karalistē (Spānijā) un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajā Karalistē (Apvienotajā Karalistē). |
| --- | --- |

(108)

IP laikā līdzīgu ražojumu Savienībā ražoja vairāk nekā 200 Savienības ražotāju. Pamatojoties uz iepriekšējā apsvērumā minēto, tika aplēsts, ka Savienības kopējais ražošanas apjoms IP laikā ir bijis aptuveni 240 200 tonnu. Savienības ražotāji, kuru saražotā produkcija veido kopējo ražošanas apjomu Savienībā, veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta izpratnē un turpmāk tekstā tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”. Savienības ražošanas nozare bija iedalīta divos segmentos: MVU un lielāki uzņēmumi. MVU šajā periodā veidoja 42 % no kopējā Savienības ražošanas apjoma. Savienības ražošanas nozare ir ļoti sadrumstalota, bet tā koncentrējas Čehijas Republikā, Francijas Republikā (Francijā), Vācijā, Itālijā, Polijas Republikā (Polijā), Portugāles Republikā (Portugālē), Spānijas Karalistē (Spānijā) un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajā Karalistē (Apvienotajā Karalistē).

2.   Patēriņš Savienībā

| (109) | Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Eurostat statistikas datiem par importu saistībā ar izmeklējamo ražojumu un piezīmēm attiecībā uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(109)

Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Eurostat statistikas datiem par importu saistībā ar izmeklējamo ražojumu un piezīmēm attiecībā uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū.

| (110) | Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņš Savienībā attīstījās šādi:

  1.   tabula










  Apjoms (tonnas) | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš Savienībā | 826 896 | 687 609 | 750 830 | 726 614 |
| Indekss (2008. gads = 100) | 100 | 83 | 91 | 88 |

(110)

Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņš Savienībā attīstījās šādi:

1.   tabula

Apjoms (tonnas)

2008

2009

2010

IP

Patēriņš Savienībā

826 896

687 609

750 830

726 614

Indekss (2008. gads = 100)

100

83

91

88

| (111) | Attiecīgajā periodā keramikas galda piederumu un virtuves piederumu patēriņš Savienībā kopumā samazinājās par 12 %. Būtiskākais patēriņa kritums par 17 % notika laikā no 2008. gada līdz 2009. gadam. |
| --- | --- |

(111)

Attiecīgajā periodā keramikas galda piederumu un virtuves piederumu patēriņš Savienībā kopumā samazinājās par 12 %. Būtiskākais patēriņa kritums par 17 % notika laikā no 2008. gada līdz 2009. gadam.

| (112) | Šis vispārējais patēriņa kritums attiecīgajā periodā ir jāaplūko saistībā ar atlabšanu pēc 2009. gada ekonomikas krīzes. Keramikas galda piederumu un virtuves piederumu tirgum ir labas izredzes. (6) |
| --- | --- |

(112)

Šis vispārējais patēriņa kritums attiecīgajā periodā ir jāaplūko saistībā ar atlabšanu pēc 2009. gada ekonomikas krīzes. Keramikas galda piederumu un virtuves piederumu tirgum ir labas izredzes. (6)

3.   Imports no attiecīgās valsts

3.1.   Par dempinga cenām no attiecīgās valsts veiktā importa apjoms, cena un tirgus daļa

| (113) | Pamatojoties uz Eurostat datiem, attiecīgā ražojuma importa apjoms, tirgus daļa un vidējās cenas attīstījās atbilstīgi turpmāk sniegtajai informācijai.

  2.   tabula










  Imports no ĶTR | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms (tonnas) | 535 593 | 449 346 | 516 618 | 485 814 |
| Indekss (2008. gads = 100) | 100 | 84 | 96 | 91 |
| Tirgus daļa | 64,8 % | 65,3 % | 68,8 % | 66,9 % |
| Vidējā importa cena (EUR/tonna) | 1 274 | 1 307 | 1 473 | 1 499 |
| Indekss (2008. gads = 100) | 100 | 103 | 116 | 118 |

(113)

Pamatojoties uz Eurostat datiem, attiecīgā ražojuma importa apjoms, tirgus daļa un vidējās cenas attīstījās atbilstīgi turpmāk sniegtajai informācijai.

2.   tabula

Imports no ĶTR

2008

2009

2010

IP

Importa apjoms (tonnas)

535 593

449 346

516 618

485 814

Indekss (2008. gads = 100)

100

84

96

91

Tirgus daļa

64,8 %

65,3 %

68,8 %

66,9 %

Vidējā importa cena (EUR/tonna)

1 274

1 307

1 473

1 499

Indekss (2008. gads = 100)

100

103

116

118

| (114) | Kopējais importa apjoms no ĶTR attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %, un IP laikā tas bija 485 814 tonnu. Tomēr procentuālā izteiksmē būtu jānorāda, ka importa apjoms no Ķīnas samazinājās mazāk nekā vispārējais ES patēriņš. Analizējot Ķīnas importa tirgus daļu visa attiecīgā perioda perspektīvā, jāsecina, ka tā palielinājās no 64,8 % 2008. gadā līdz 66,9 % IP. |
| --- | --- |

(114)

Kopējais importa apjoms no ĶTR attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %, un IP laikā tas bija 485 814 tonnu. Tomēr procentuālā izteiksmē būtu jānorāda, ka importa apjoms no Ķīnas samazinājās mazāk nekā vispārējais ES patēriņš. Analizējot Ķīnas importa tirgus daļu visa attiecīgā perioda perspektīvā, jāsecina, ka tā palielinājās no 64,8 % 2008. gadā līdz 66,9 % IP.

| (115) | Attiecīgajā periodā importa cena palielinājās par 17,7 % – no EUR 1 274 par tonnu līdz EUR 1 499 par tonnu. Šī ir vidējā attiecīgā ražojuma importa cena par tonnu, tāpēc tendenci varētu ietekmēt pārmaiņas ražojumu sortimentā. |
| --- | --- |

(115)

Attiecīgajā periodā importa cena palielinājās par 17,7 % – no EUR 1 274 par tonnu līdz EUR 1 499 par tonnu. Šī ir vidējā attiecīgā ražojuma importa cena par tonnu, tāpēc tendenci varētu ietekmēt pārmaiņas ražojumu sortimentā.

3.2.   Cenu samazinājums

| (116) | Cenas samazinājuma nolūkos atlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem ES tirgū, kas koriģētas atbilstīgi EXW līmenim, t. i., neiekļaujot tajās kravas pārvadājumu izmaksas Savienībā un atskaitot no tām atlaides un rabatus, salīdzināja ar attiecīgajām sadarbībā iesaistīto ĶTR eksportētāju vidējām svērtajām cenām pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, t. i., cenām, no kurām atskaitītas atlaides un kuras vajadzības gadījumā koriģētas līdz CIF cenām ar piegādi līdz Savienības robežai, veicot atbilstošas korekcijas attiecībā uz muitošanas un pēcimportēšanas izmaksām. Zemāku kategoriju ražojumu cenas tika koriģētas atbilstīgi A kategorijas cenām, jo tika secināts, ka zemāku kategoriju ražojumi no patērētāju viedokļa konkurē ar A kategorijas ražojumiem, kā secināts arī (61) apsvērumā. Savienības ražošanas cenas arī tika koriģētas atbilstīgi atšķirībām starp tirdzniecības līmeņiem un nolūkā vajadzības gadījumā neitralizēt ar zīmolradi saistīto cenas elementu. |
| --- | --- |

(116)

Cenas samazinājuma nolūkos atlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem ES tirgū, kas koriģētas atbilstīgi EXW līmenim, t. i., neiekļaujot tajās kravas pārvadājumu izmaksas Savienībā un atskaitot no tām atlaides un rabatus, salīdzināja ar attiecīgajām sadarbībā iesaistīto ĶTR eksportētāju vidējām svērtajām cenām pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, t. i., cenām, no kurām atskaitītas atlaides un kuras vajadzības gadījumā koriģētas līdz CIF cenām ar piegādi līdz Savienības robežai, veicot atbilstošas korekcijas attiecībā uz muitošanas un pēcimportēšanas izmaksām. Zemāku kategoriju ražojumu cenas tika koriģētas atbilstīgi A kategorijas cenām, jo tika secināts, ka zemāku kategoriju ražojumi no patērētāju viedokļa konkurē ar A kategorijas ražojumiem, kā secināts arī (61) apsvērumā. Savienības ražošanas cenas arī tika koriģētas atbilstīgi atšķirībām starp tirdzniecības līmeņiem un nolūkā vajadzības gadījumā neitralizēt ar zīmolradi saistīto cenas elementu.

| (117) | Šis salīdzinājums atklāja, ka IP laikā attiecīgos par dempinga cenām importētos ĶTR izcelsmes ražojumus Savienībā pārdeva par cenām, kas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, – izsakot procentos no Savienības ražošanas nozares cenām, tās bija par 26,3 %–47,6 % zemākas. |
| --- | --- |

(117)

Šis salīdzinājums atklāja, ka IP laikā attiecīgos par dempinga cenām importētos ĶTR izcelsmes ražojumus Savienībā pārdeva par cenām, kas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, – izsakot procentos no Savienības ražošanas nozares cenām, tās bija par 26,3 %–47,6 % zemākas.

4.   Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē

4.1.   Vispārīgi

| (118) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(118)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli.

| (119) | Makroekonomiskos rādītājus (ražošanas apjomu, ražošanas jaudu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomus, tirgus daļu, nodarbinātību, ražīgumu un dempinga starpību lielumu) novērtēja, pamatojoties uz ražošanu Savienības līmenī. Novērtējums tika veikts, pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza Eiropas un valstu apvienības, salīdzinot to ar ražotāju sniegto informāciju un pieejamo oficiālo statistiku. |
| --- | --- |

(119)

Makroekonomiskos rādītājus (ražošanas apjomu, ražošanas jaudu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomus, tirgus daļu, nodarbinātību, ražīgumu un dempinga starpību lielumu) novērtēja, pamatojoties uz ražošanu Savienības līmenī. Novērtējums tika veikts, pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza Eiropas un valstu apvienības, salīdzinot to ar ražotāju sniegto informāciju un pieejamo oficiālo statistiku.

| (120) | Mikroekonomisko rādītāju (krājumu, pārdevumu cenu, naudas plūsmas, ieguldījumu, peļņas no ieguldījumiem, spējas piesaistīt kapitālu, algas un ražošanas izmaksu) analīzi veica atlasē iekļauto Savienības ražotāju līmenī. Novērtējums tika veikts, pamatojoties uz šo ražotāju sniegto informāciju, kuru pienācīgi pārbaudīja. |
| --- | --- |

(120)

Mikroekonomisko rādītāju (krājumu, pārdevumu cenu, naudas plūsmas, ieguldījumu, peļņas no ieguldījumiem, spējas piesaistīt kapitālu, algas un ražošanas izmaksu) analīzi veica atlasē iekļauto Savienības ražotāju līmenī. Novērtējums tika veikts, pamatojoties uz šo ražotāju sniegto informāciju, kuru pienācīgi pārbaudīja.

| (121) | Saistībā ar atsevišķiem mikroekonomiskajiem rādītājiem (pārdevumu cenu, rentabilitāti, peļņu no ieguldījumiem un ražošanas izmaksām) atlasīto uzņēmumu rezultāti konkrētajā segmentā tika svērti atbilstoši konkrētā segmenta proporcionālajai daļai kopējā Savienības ražošanas apjomā (izmantojot katra segmenta ražošanas apjomu īpatsvaru kopējā keramikas galda piederumu nozarē – 42 % MVU, 58 % uzņēmumiem, kuri nav MVU). Tādējādi tika nodrošināts, ka lielo uzņēmumu rezultāti nesagrozīja kaitējuma analīzi un, cik vien iespējams, tika pienācīgi atspoguļots stāvoklis mazajos uzņēmumos, kuri kopā nodrošina lielu Savienības ražošanas daļu. |
| --- | --- |

(121)

Saistībā ar atsevišķiem mikroekonomiskajiem rādītājiem (pārdevumu cenu, rentabilitāti, peļņu no ieguldījumiem un ražošanas izmaksām) atlasīto uzņēmumu rezultāti konkrētajā segmentā tika svērti atbilstoši konkrētā segmenta proporcionālajai daļai kopējā Savienības ražošanas apjomā (izmantojot katra segmenta ražošanas apjomu īpatsvaru kopējā keramikas galda piederumu nozarē – 42 % MVU, 58 % uzņēmumiem, kuri nav MVU). Tādējādi tika nodrošināts, ka lielo uzņēmumu rezultāti nesagrozīja kaitējuma analīzi un, cik vien iespējams, tika pienācīgi atspoguļots stāvoklis mazajos uzņēmumos, kuri kopā nodrošina lielu Savienības ražošanas daļu.

4.2.   Makroekonomiskie rādītāji

4.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (122) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums attīstījās atbilstīgi tupmāk sniegtajai informācijai.

  3.   tabula | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (tonnas) | 281 300 | 230 300 | 235 700 | 240 200 |
| Indekss (2008. gads = 100) | 100 | 82 | 84 | 85 |
| Ražošanas jauda (tonnas) | 371 540 | 361 253 | 326 573 | 324 072 |
| Indekss (2008. gads = 100) | 100 | 97 | 88 | 87 |
| Jaudas izmantojums | 75,7 % | 63,8 % | 72,2 % | 74,1 % |
| Indekss (2008. gads = 100) | 100 | 84 | 95 | 98 |

(122)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums attīstījās atbilstīgi tupmāk sniegtajai informācijai.

3.   tabula

2008

2009

2010

IP

Ražošanas apjoms (tonnas)

281 300

230 300

235 700

240 200

Indekss (2008. gads = 100)

100

82

84

85

Ražošanas jauda (tonnas)

371 540

361 253

326 573

324 072

Indekss (2008. gads = 100)

100

97

88

87

Jaudas izmantojums

75,7 %

63,8 %

72,2 %

74,1 %

Indekss (2008. gads = 100)

100

84

95

98

| (123) | Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 15 %. Kopumā samazinājums ir lielāks nekā Savienības patēriņa kritums tajā pašā periodā. Ražošana 2010. gadā nepiedzīvoja tādu pašu izaugsmi kā patēriņš. |
| --- | --- |

(123)

Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 15 %. Kopumā samazinājums ir lielāks nekā Savienības patēriņa kritums tajā pašā periodā. Ražošana 2010. gadā nepiedzīvoja tādu pašu izaugsmi kā patēriņš.

| (124) | Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda attiecīgajā periodā samazinājās par 13 %. Tomēr ražošanas nozares jaudas izmantošanas rādītājs attiecīgajā periodā samazinājās – kopumā par 2 %, sasniedzot 74,1 %. |
| --- | --- |

(124)

Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda attiecīgajā periodā samazinājās par 13 %. Tomēr ražošanas nozares jaudas izmantošanas rādītājs attiecīgajā periodā samazinājās – kopumā par 2 %, sasniedzot 74,1 %.

4.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (125) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma kritums Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem bija lielāks (par 8 % lielāks) nekā patēriņa samazinājums attiecīgajā periodā. Ir norādīts, ka laikā no 2009. līdz 2010. gadam pārdošanas apjoms turpināja kristies, savukārt patēriņš Savienībā palielinājās par 8 %.

  4.   tabula










  Apjoms (tonnas) | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms Savienībā | 190 332 | 156 798 | 152 609 | 152 095 |
| Indekss (2008. gads = 100) | 100 | 82 | 80 | 80 |

(125)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma kritums Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem bija lielāks (par 8 % lielāks) nekā patēriņa samazinājums attiecīgajā periodā. Ir norādīts, ka laikā no 2009. līdz 2010. gadam pārdošanas apjoms turpināja kristies, savukārt patēriņš Savienībā palielinājās par 8 %.

4.   tabula

Apjoms (tonnas)

2008

2009

2010

IP

Pārdošanas apjoms Savienībā

190 332

156 798

152 609

152 095

Indekss (2008. gads = 100)

100

82

80

80

| (126) | Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 9 % jeb par 2,1 procentpunktu.

  5.   tabula | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tirgus daļa Savienībā | 23,0 % | 22,8 % | 20,3 % | 20,9 % |
| Indekss (2008. gads = 100) | 100 | 99 | 88 | 91 |

(126)

Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 9 % jeb par 2,1 procentpunktu.

5.   tabula

2008

2009

2010

IP

Tirgus daļa Savienībā

23,0 %

22,8 %

20,3 %

20,9 %

Indekss (2008. gads = 100)

100

99

88

91

4.2.3.   Nodarbinātība un produktivitāte

| (127) | Attiecīgajā periodā nodarbinātības līmenis pazeminājās, sarūkot par 21 %. Šī tendence ir identiska ievirzei saistībā ar pārdošanas apjoma samazināšanos Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem.

  6.   tabula | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbināto skaits | 31 559 | 26 146 | 24 993 | 25 093 |
| Indekss (2008. gads = 100) | 100 | 83 | 79 | 79 |

(127)

Attiecīgajā periodā nodarbinātības līmenis pazeminājās, sarūkot par 21 %. Šī tendence ir identiska ievirzei saistībā ar pārdošanas apjoma samazināšanos Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem.

6.   tabula

2008

2009

2010

IP

Nodarbināto skaits

31 559

26 146

24 993

25 093

Indekss (2008. gads = 100)

100

83

79

79

| (128) | Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkcijas izlaidi uz vienu darbinieku gadā, attiecīgajā periodā pieauga par 8 %. Tas daļēji skaidrojams ar Savienības ražošanas nozares centieniem reaģēt uz spiedienu, ko radījis par dempinga cenām veiktais imports no Ķīnas.

  7.   tabula | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražīgums (tonnas uz darbinieku) | 8,9 | 8,8 | 9,4 | 9,6 |
| Indekss (2008. gads = 100) | 100 | 99 | 106 | 108 |

(128)

Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkcijas izlaidi uz vienu darbinieku gadā, attiecīgajā periodā pieauga par 8 %. Tas daļēji skaidrojams ar Savienības ražošanas nozares centieniem reaģēt uz spiedienu, ko radījis par dempinga cenām veiktais imports no Ķīnas.

7.   tabula

2008

2009

2010

IP

Ražīgums (tonnas uz darbinieku)

8,9

8,8

9,4

9,6

Indekss (2008. gads = 100)

100

99

106

108

4.2.4.   Dempinga starpības lielums

| (129) | Dempinga starpības ir norādītas iepriekš dempinga sadaļā. Visas noteiktās starpības ievērojami pārsniedz minimālo līmeni. Turklāt, ņemot vērā apjomu un cenas importam par dempinga cenām, faktiskās dempinga starpības ietekmi nevar uzskatīt par nenozīmīgu. |
| --- | --- |

(129)

Dempinga starpības ir norādītas iepriekš dempinga sadaļā. Visas noteiktās starpības ievērojami pārsniedz minimālo līmeni. Turklāt, ņemot vērā apjomu un cenas importam par dempinga cenām, faktiskās dempinga starpības ietekmi nevar uzskatīt par nenozīmīgu.

4.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

4.3.1.   Krājumi

| (130) | Savienības ražošanas nozares krājumi attiecīgā perioda noslēgumā samazinājās par 14 %. Izmeklēšana konstatēja, ka šādā nozarē, kura būtībā darbojas pēc pasūtījuma, tas nav izšķirošs rādītājs.

  8.   tabula | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi (tonnās) | 7 754 | 6 647 | 7 611 | 6 647 |
| Indekss (2008. gads = 100) | 100 | 86 | 98 | 86 |

(130)

Savienības ražošanas nozares krājumi attiecīgā perioda noslēgumā samazinājās par 14 %. Izmeklēšana konstatēja, ka šādā nozarē, kura būtībā darbojas pēc pasūtījuma, tas nav izšķirošs rādītājs.

8.   tabula

2008

2009

2010

IP

Krājumi (tonnās)

7 754

6 647

7 611

6 647

Indekss (2008. gads = 100)

100

86

98

86

4.3.2.   Pārdevumu cenas

| (131) | Savienības ražošanas nozares pārdevumu cenas Savienības tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par 12 %.

  9.   tabula | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem ES (EUR/tonna) | 4 103 | 3 818 | 3 811 | 3 615 |
| Indekss (2008. gads = 100) | 100 | 93 | 93 | 88 |

(131)

Savienības ražošanas nozares pārdevumu cenas Savienības tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par 12 %.

9.   tabula

2008

2009

2010

IP

Vidējā pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem ES (EUR/tonna)

4 103

3 818

3 811

3 615

Indekss (2008. gads = 100)

100

93

93

88

4.3.3.   Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem, spēja piesaistīt kapitālu un algas

| (132) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem, spēja piesaistīt kapitālu un algas attīstījās šādi:

  10.   tabula | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tīrā peļņa par Savienības pārdevumiem nesaistītiem pircējiem (% no neto pārdošanas apgrozījuma) | 4,2 % | 2,2 % | 0,1 % | 3,5 % |
| Naudas plūsma (EUR) | 10 531 970 | 6 205 824 | 9 267 381 | 11 998 647 |
| Indekss (2008. gads = 100) | 100 | 59 | 88 | 114 |
| Neto ieguldījumi (EUR) | 13 686 363 | 9 423 983 | 10 805 215 | 9 690 923 |
| Indekss (2008. gads = 100) | 100 | 69 | 79 | 71 |
| INI (peļņa % no ieguldījumu neto bilances vērtības) | 19,2 % | 14,8 % | –51,3 % | 5,5 % |
| Indekss (2008. gads = 100) | 100 | 77 | – 267 | 29 |
| Gada darbaspēka izmaksas vienam darbiniekam | 20 436 | 20 526 | 21 619 | 20 832 |
| Indekss (2008. gads = 100) | 100 | 100 | 106 | 102 |

(132)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem, spēja piesaistīt kapitālu un algas attīstījās šādi:

10.   tabula

2008

2009

2010

IP

Tīrā peļņa par Savienības pārdevumiem nesaistītiem pircējiem (% no neto pārdošanas apgrozījuma)

4,2 %

2,2 %

0,1 %

3,5 %

Naudas plūsma (EUR)

10 531 970

6 205 824

9 267 381

11 998 647

Indekss (2008. gads = 100)

100

59

88

114

Neto ieguldījumi (EUR)

13 686 363

9 423 983

10 805 215

9 690 923

Indekss (2008. gads = 100)

100

69

79

71

INI (peļņa % no ieguldījumu neto bilances vērtības)

19,2 %

14,8 %

–51,3 %

5,5 %

Indekss (2008. gads = 100)

100

77

– 267

29

Gada darbaspēka izmaksas vienam darbiniekam

20 436

20 526

21 619

20 832

Indekss (2008. gads = 100)

100

100

106

102

| (133) | Savienības ražošanas nozares rentabilitāte attiecīgajā periodā kritās par 0,7 procentpunktiem. Zemākais rentabilitātes līmenis tika sasniegts 2010. gadā, kad laikposmā no 2008. gada līdz 2010. gadam kritums sasniedza 4,1 procentpunktu. |
| --- | --- |

(133)

Savienības ražošanas nozares rentabilitāte attiecīgajā periodā kritās par 0,7 procentpunktiem. Zemākais rentabilitātes līmenis tika sasniegts 2010. gadā, kad laikposmā no 2008. gada līdz 2010. gadam kritums sasniedza 4,1 procentpunktu.

| (134) | Būtu jāuzsver, ka jau attiecīgā perioda sākumā Savienības ražošanas nozare atradās nestabilā situācijā, kuras cēlonis bija milzīgu lētu importa preču apjomu ieplūšana Savienības tirgū no Ķīnas, kas ievērojami palielinājās 2002.–2004. gadā, pēc šādam importam piemērojamas kvotas atcelšanas 2005. gadā pārņemot ievērojamu tirgus daļu. Tas ir izraisījis plašu nozares pārstrukturizāciju, kas attiecīgā perioda sākumā bija noslēguma posmā. |
| --- | --- |

(134)

Būtu jāuzsver, ka jau attiecīgā perioda sākumā Savienības ražošanas nozare atradās nestabilā situācijā, kuras cēlonis bija milzīgu lētu importa preču apjomu ieplūšana Savienības tirgū no Ķīnas, kas ievērojami palielinājās 2002.–2004. gadā, pēc šādam importam piemērojamas kvotas atcelšanas 2005. gadā pārņemot ievērojamu tirgus daļu. Tas ir izraisījis plašu nozares pārstrukturizāciju, kas attiecīgā perioda sākumā bija noslēguma posmā.

| (135) | Tāpēc, ņemot vērā šo notikumu attīstību pirms attiecīgā perioda, peļņu, kas tika gūta attiecīgā perioda sākumā, nevar uzskatīt par normālu peļņu. Tā kā saistībā ar šo jautājumu nav saņemta neviena piezīme, tiek uzskatīts, ka par pamatotu kritēriju provizoriski iespējams izmantot normālo peļņu, kas gūta no cita plaši lietota un būtiska patēriņa produkta, par kuru ir veikta antidempinga izmeklēšana, proti, ādas apaviem. Šis peļņas līmenis ir 6 %. (7) Tādējādi ir skaidrs, ka kopumā Savienības ražošanas nozare attiecīgā perioda laikā nespēja sasniegt peļņas līmeni, kas attiecībā uz šo ražojumu būtu uzskatāms par pieņemamu. |
| --- | --- |

(135)

Tāpēc, ņemot vērā šo notikumu attīstību pirms attiecīgā perioda, peļņu, kas tika gūta attiecīgā perioda sākumā, nevar uzskatīt par normālu peļņu. Tā kā saistībā ar šo jautājumu nav saņemta neviena piezīme, tiek uzskatīts, ka par pamatotu kritēriju provizoriski iespējams izmantot normālo peļņu, kas gūta no cita plaši lietota un būtiska patēriņa produkta, par kuru ir veikta antidempinga izmeklēšana, proti, ādas apaviem. Šis peļņas līmenis ir 6 %. (7) Tādējādi ir skaidrs, ka kopumā Savienības ražošanas nozare attiecīgā perioda laikā nespēja sasniegt peļņas līmeni, kas attiecībā uz šo ražojumu būtu uzskatāms par pieņemamu.

| (136) | Kopumā Savienības ražošanas nozares naudas plūsma attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās. Tomēr šis pieaugums ir attiecināms uz vairākiem lieliem un stabiliem uzņēmumiem, nevis MVU. Neto ieguldījumu līmenis pazeminājās par 33 %. Tomēr būtu jānorāda, ka līdz attiecīgā perioda beigām ieguldījumi MVU jomā gandrīz sasniedza nulles līmeni. Tikai divi uzņēmumi, kuri nav MVU, attiecīgā perioda laikā spēja veikt vairākus būtiskus ieguldījumus. No ieguldījumiem gūto ienākumu kritums visā attiecīgā perioda laikā bija lielāks nekā rentabilitātes samazināšanās. |
| --- | --- |

(136)

Kopumā Savienības ražošanas nozares naudas plūsma attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās. Tomēr šis pieaugums ir attiecināms uz vairākiem lieliem un stabiliem uzņēmumiem, nevis MVU. Neto ieguldījumu līmenis pazeminājās par 33 %. Tomēr būtu jānorāda, ka līdz attiecīgā perioda beigām ieguldījumi MVU jomā gandrīz sasniedza nulles līmeni. Tikai divi uzņēmumi, kuri nav MVU, attiecīgā perioda laikā spēja veikt vairākus būtiskus ieguldījumus. No ieguldījumiem gūto ienākumu kritums visā attiecīgā perioda laikā bija lielāks nekā rentabilitātes samazināšanās.

| (137) | No 2008. gada līdz IP vidējā darba alga uz vienu darbinieku palielinājās par 2 %. Šī darbaspēka izmaksu palielināšanās ir ievērojami mazāka par vispārējo darbaspēka izmaksu attīstību Savienībā attiecīgajā periodā, kas ļauj secināt, ka Savienības ražošanas nozares pārstāvji centās saglabāt pēc iespējas zemākas algas. |
| --- | --- |

(137)

No 2008. gada līdz IP vidējā darba alga uz vienu darbinieku palielinājās par 2 %. Šī darbaspēka izmaksu palielināšanās ir ievērojami mazāka par vispārējo darbaspēka izmaksu attīstību Savienībā attiecīgajā periodā, kas ļauj secināt, ka Savienības ražošanas nozares pārstāvji centās saglabāt pēc iespējas zemākas algas.

4.3.4.   Ražošanas izmaksas

| (138) | Ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā kritās par 10 %.

  11.   tabula | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas izmaksas (EUR/tonna) | 3 578 | 3 583 | 3 514 | 3 230 |
| Indekss (2008. gads = 100) | 100 | 100 | 98 | 90 |

(138)

Ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā kritās par 10 %.

11.   tabula

2008

2009

2010

IP

Ražošanas izmaksas (EUR/tonna)

3 578

3 583

3 514

3 230

Indekss (2008. gads = 100)

100

100

98

90

5.   Secinājums par kaitējumu

| (139) | Izmeklēšana konstatēja, ka tādi kaitējuma rādītāji kā ražošanas apjoms, jauda, pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem un nodarbinātība attiecīgajā periodā ir pasliktinājušies. |
| --- | --- |

(139)

Izmeklēšana konstatēja, ka tādi kaitējuma rādītāji kā ražošanas apjoms, jauda, pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem un nodarbinātība attiecīgajā periodā ir pasliktinājušies.

| (140) | Turklāt attiecīgajā periodā pasliktinājās tādi ar Savienības ražošanas nozares finanšu darbību saistīti kaitējuma rādītāji kā rentabilitāte, ieguldījumi un ienākumi no ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(140)

Turklāt attiecīgajā periodā pasliktinājās tādi ar Savienības ražošanas nozares finanšu darbību saistīti kaitējuma rādītāji kā rentabilitāte, ieguldījumi un ienākumi no ieguldījumiem.

| (141) | Kopumā nozares rentabilitāte attiecīgajā periodā ne tikai nesasniedza apmierinošu peļņas līmeni, bet arī pasliktinājās. Pastāvīgā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu samazināšanās nozīmēja, ka kādā brīdī ražošanas nozare bija gandrīz nespējīga gūt peļņu. |
| --- | --- |

(141)

Kopumā nozares rentabilitāte attiecīgajā periodā ne tikai nesasniedza apmierinošu peļņas līmeni, bet arī pasliktinājās. Pastāvīgā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu samazināšanās nozīmēja, ka kādā brīdī ražošanas nozare bija gandrīz nespējīga gūt peļņu.

| (142) | Lai gan Savienības ražīgums attiecīgajā periodā uzlabojās, tas galvenokārt bija skaidrojams ar tās būtiskajiem centieniem konkurēt ar īpaši intensīvo par dempinga cenām veikto importu no Ķīnas. |
| --- | --- |

(142)

Lai gan Savienības ražīgums attiecīgajā periodā uzlabojās, tas galvenokārt bija skaidrojams ar tās būtiskajiem centieniem konkurēt ar īpaši intensīvo par dempinga cenām veikto importu no Ķīnas.

| (143) | Ievērojot iepriekš minēto, provizoriski tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozarei bija nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(143)

Ievērojot iepriekš minēto, provizoriski tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozarei bija nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta izpratnē.

E.   CĒLOŅSAKARĪBA

1.   Ievads

| (144) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no Ķīnas ir Savienības ražošanas nozarei nodarījis kaitējumu tādā mērā, ka to var uzskatīt par būtisku. Turklāt tika pārbaudīti arī citi zināmie faktori, kas nav imports par dempinga cenām un kas būtu varējuši nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, lai pārliecinātos, ka šo citu faktoru izraisītais kaitējums netiek saistīts ar importu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(144)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no Ķīnas ir Savienības ražošanas nozarei nodarījis kaitējumu tādā mērā, ka to var uzskatīt par būtisku. Turklāt tika pārbaudīti arī citi zināmie faktori, kas nav imports par dempinga cenām un kas būtu varējuši nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, lai pārliecinātos, ka šo citu faktoru izraisītais kaitējums netiek saistīts ar importu par dempinga cenām.

2.   Importa par dempinga cenām radītā ietekme

| (145) | Izmeklēšanā konstatēja, ka Savienības patēriņš attiecīgajā laikposmā samazinājās par 12 %. Tajā pašā laikā, kamēr par dempinga cenām veiktā importa apjoms no Ķīnas samazinājās aptuveni par 9 %, tā tirgus daļa pieauga. Turklāt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 20 %, un tirgus daļa saruka no 23 % 2008. gadā līdz 20,9 % IP. |
| --- | --- |

(145)

Izmeklēšanā konstatēja, ka Savienības patēriņš attiecīgajā laikposmā samazinājās par 12 %. Tajā pašā laikā, kamēr par dempinga cenām veiktā importa apjoms no Ķīnas samazinājās aptuveni par 9 %, tā tirgus daļa pieauga. Turklāt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 20 %, un tirgus daļa saruka no 23 % 2008. gadā līdz 20,9 % IP.

| (146) | Laikā no 2009. gada līdz IP beigām Savienības patēriņš palielinājās, savukārt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa saruka pretstatā apjoma pieaugumam par dempinga cenām veiktajam Ķīnas importam, kura tirgus daļa šajā periodā ievērojami palielinājās. |
| --- | --- |

(146)

Laikā no 2009. gada līdz IP beigām Savienības patēriņš palielinājās, savukārt Savienības ražošanas nozares tirgus daļa saruka pretstatā apjoma pieaugumam par dempinga cenām veiktajam Ķīnas importam, kura tirgus daļa šajā periodā ievērojami palielinājās.

| (147) | Attiecīgajā periodā par dempinga cenām veiktā Ķīnas importa cenas palielinājās. Pat tad, ja attiecīgajā periodā vidējā Ķīnas importa cena palielinājās par 18 %, šīs cenas visu laiku palika ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām, jo īpaši IP, tādējādi turpinot radīt spiedienu uz cenām Savienības tirgū. Attiecīgi Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu samazināšanos Savienības tirgū un tās rentabilitātes kritumu var skaidrot ar cenu samazināšanos, ko Savienības tirgū izraisīja par dempinga cenām veiktais imports no Ķīnas. Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksu un nodarbinātības līmeņa pazemināšanās apliecina centienus, ko nozares pārstāvji īstenoja, lai reaģētu uz šo importu. |
| --- | --- |

(147)

Attiecīgajā periodā par dempinga cenām veiktā Ķīnas importa cenas palielinājās. Pat tad, ja attiecīgajā periodā vidējā Ķīnas importa cena palielinājās par 18 %, šīs cenas visu laiku palika ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām, jo īpaši IP, tādējādi turpinot radīt spiedienu uz cenām Savienības tirgū. Attiecīgi Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu samazināšanos Savienības tirgū un tās rentabilitātes kritumu var skaidrot ar cenu samazināšanos, ko Savienības tirgū izraisīja par dempinga cenām veiktais imports no Ķīnas. Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksu un nodarbinātības līmeņa pazemināšanās apliecina centienus, ko nozares pārstāvji īstenoja, lai reaģētu uz šo importu.

| (148) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka Ķīnas importa par dempinga cenām klātbūtne un importa par dempinga cenām no Ķīnas tirgus daļas pieaugums ar tādām cenām, kas ir pastāvīgi zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, bija noteicošie faktori, kas nodarīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, un to konkrēti atspoguļo tās sliktais finansiālais stāvoklis un gandrīz visu kaitējuma rādītāju pasliktināšanās. |
| --- | --- |

(148)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka Ķīnas importa par dempinga cenām klātbūtne un importa par dempinga cenām no Ķīnas tirgus daļas pieaugums ar tādām cenām, kas ir pastāvīgi zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, bija noteicošie faktori, kas nodarīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, un to konkrēti atspoguļo tās sliktais finansiālais stāvoklis un gandrīz visu kaitējuma rādītāju pasliktināšanās.

3.   Citu faktoru ietekme

| (149) | Citi cēloņsakarības saistībā izskatītie faktori ir šādi: pieprasījuma attīstība Savienības tirgū un tā segmentācija, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji, izmeklējamā ražojuma imports no citām valstīm, pret konkurenci vērstas prakses Savienības tirgū, ražošanas metožu atšķirības un lietotu preču tirgus. Tika analizēti arī citi faktori. |
| --- | --- |

(149)

Citi cēloņsakarības saistībā izskatītie faktori ir šādi: pieprasījuma attīstība Savienības tirgū un tā segmentācija, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji, izmeklējamā ražojuma imports no citām valstīm, pret konkurenci vērstas prakses Savienības tirgū, ražošanas metožu atšķirības un lietotu preču tirgus. Tika analizēti arī citi faktori.

3.1.   Imports no trešām valstīm, izņemot attiecīgo valsti

| (150) | Importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā ir atspoguļots turpmākajā tabulā. Tendences attiecībā uz apjomiem un cenām ir iegūtas, izmantojot Eurostat datus.

  12.   tabula | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no visām pārējām trešām valstīm (tonnas) | 100 971 | 81 464 | 81 602 | 88 706 |
| Indekss (2008. gads = 100) | 100 | 81 | 81 | 88 |
| Tirgus daļa | 12,2 % | 11,8 % | 10,9 % | 12,2 % |
| Vidējā importa cena (EUR/tonna) | 2 378 | 2 354 | 2 591 | 2 522 |
| Indekss (2008. gads = 100) | 100 | 99 | 109 | 106 |
| Importa apjoms no Turcijas (tonnas) | 36 952 | 33 275 | 32 887 | 40 553 |
| Indekss (2008. gads = 100) | 100 | 90 | 89 | 110 |
| Tirgus daļa | 4,5 % | 4,8 % | 4,4 % | 5,6 % |
| Vidējā importa cena (EUR/tonna) | 2 027 | 2 014 | 2 171 | 2 058 |
| Indekss (2008. gads = 100) | 100 | 99 | 107 | 102 |

(150)

Importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā ir atspoguļots turpmākajā tabulā. Tendences attiecībā uz apjomiem un cenām ir iegūtas, izmantojot Eurostat datus.

12.   tabula

2008

2009

2010

IP

Importa apjoms no visām pārējām trešām valstīm (tonnas)

100 971

81 464

81 602

88 706

Indekss (2008. gads = 100)

100

81

81

88

Tirgus daļa

12,2 %

11,8 %

10,9 %

12,2 %

Vidējā importa cena (EUR/tonna)

2 378

2 354

2 591

2 522

Indekss (2008. gads = 100)

100

99

109

106

Importa apjoms no Turcijas (tonnas)

36 952

33 275

32 887

40 553

Indekss (2008. gads = 100)

100

90

89

110

Tirgus daļa

4,5 %

4,8 %

4,4 %

5,6 %

Vidējā importa cena (EUR/tonna)

2 027

2 014

2 171

2 058

Indekss (2008. gads = 100)

100

99

107

102

| (151) | Importa apjoms no trešām valstīm attiecīgajā periodā samazinājās par 12 %, bet šī importa tirgus daļa saglabājās visai nemainīga. |
| --- | --- |

(151)

Importa apjoms no trešām valstīm attiecīgajā periodā samazinājās par 12 %, bet šī importa tirgus daļa saglabājās visai nemainīga.

| (152) | Jānorāda, ka vidējās importa cenas no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās par 6 %, un tās saglabājās ievērojami augstākas nekā ĶTR eksporta vidējā pārdošanas cena (IP tas bija par 68 %). |
| --- | --- |

(152)

Jānorāda, ka vidējās importa cenas no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās par 6 %, un tās saglabājās ievērojami augstākas nekā ĶTR eksporta vidējā pārdošanas cena (IP tas bija par 68 %).

| (153) | CCCLA novēroja, ka, ja Turcijas importa cenas salīdzinājumā ar Ķīnas importa cenām būtu tikai par 20 % augstākas, importa apjoms no Turcijas laikā no 2010. gada līdz 2011. gadam būtu palielinājies par 8 %. |
| --- | --- |

(153)

CCCLA novēroja, ka, ja Turcijas importa cenas salīdzinājumā ar Ķīnas importa cenām būtu tikai par 20 % augstākas, importa apjoms no Turcijas laikā no 2010. gada līdz 2011. gadam būtu palielinājies par 8 %.

| (154) | Saistībā ar šo apgalvojumu tiek norādīts, ka, salīdzinot situāciju attiecīgā perioda sākumā un beigās, Turcijas importa apjoms palielinājās par 10 % jeb 1,1 procentpunktu un ka Turcijas importa vidējās cenas saglabājās ievērojami augstākas (no 37 % līdz 60 %) nekā Ķīnas importa cenas. Turklāt Turcijas importa tirgus daļa nekad nebija lielāka par 5,6 %. Tādējādi ir grūti secināt, ka būtisks kaitējums Savienības ražošanas nozarei ir skaidrojams ar importu no Turcijas. |
| --- | --- |

(154)

Saistībā ar šo apgalvojumu tiek norādīts, ka, salīdzinot situāciju attiecīgā perioda sākumā un beigās, Turcijas importa apjoms palielinājās par 10 % jeb 1,1 procentpunktu un ka Turcijas importa vidējās cenas saglabājās ievērojami augstākas (no 37 % līdz 60 %) nekā Ķīnas importa cenas. Turklāt Turcijas importa tirgus daļa nekad nebija lielāka par 5,6 %. Tādējādi ir grūti secināt, ka būtisks kaitējums Savienības ražošanas nozarei ir skaidrojams ar importu no Turcijas.

| (155) | Minēto iemeslu dēļ secināja, ka imports no citām trešām valstīm būtiski neietekmē Savienības ražošanas nozares situāciju. |
| --- | --- |

(155)

Minēto iemeslu dēļ secināja, ka imports no citām trešām valstīm būtiski neietekmē Savienības ražošanas nozares situāciju.

3.2.   Tirgus segmenti

| (156) | Vācijas importētāju apvienība un daži tās biedri iesniedza informāciju, ka, pamatojoties uz galapatērētāju cenām, ražojumu īpašībām un tirdzniecības kanāliem, izmeklējamais keramikas ražojumu tirgus ir jāiedala vismaz šādos trīs segmentos: augstākās kvalitātes ražojumi (augsta kvalitāte, augstas cenas), vidējas/zemas kvalitātes ražojumi (vidēja/zema kvalitāte, vidējas/zemas cenas) un īpaši ražojumi (piemēram, dekoratīvi priekšmeti, suvenīri, keramikas katli un viesnīcām paredzēti porcelāna izstrādājumi). Tiek apgalvots, ka lielākā daļa Savienības ražojumu tiek pārdoti augstākās kvalitātes un/vai īpašo ražojumu tirgos, savukārt no Ķīnas importētie ražojumi galvenokārt ietilpst zemas cenas tirgus segmentā. Savienības ražošanas nozares mērķa tirgus galvenokārt ir modes preču veikali, nevis standarta patērētāju iepirkšanās vietas. Tādējādi Ķīnas importa preces tiešā veidā nekonkurē ar Savienības ražojumiem. |
| --- | --- |

(156)

Vācijas importētāju apvienība un daži tās biedri iesniedza informāciju, ka, pamatojoties uz galapatērētāju cenām, ražojumu īpašībām un tirdzniecības kanāliem, izmeklējamais keramikas ražojumu tirgus ir jāiedala vismaz šādos trīs segmentos: augstākās kvalitātes ražojumi (augsta kvalitāte, augstas cenas), vidējas/zemas kvalitātes ražojumi (vidēja/zema kvalitāte, vidējas/zemas cenas) un īpaši ražojumi (piemēram, dekoratīvi priekšmeti, suvenīri, keramikas katli un viesnīcām paredzēti porcelāna izstrādājumi). Tiek apgalvots, ka lielākā daļa Savienības ražojumu tiek pārdoti augstākās kvalitātes un/vai īpašo ražojumu tirgos, savukārt no Ķīnas importētie ražojumi galvenokārt ietilpst zemas cenas tirgus segmentā. Savienības ražošanas nozares mērķa tirgus galvenokārt ir modes preču veikali, nevis standarta patērētāju iepirkšanās vietas. Tādējādi Ķīnas importa preces tiešā veidā nekonkurē ar Savienības ražojumiem.

| (157) | Tomēr izmeklēšanā šie apgalvojumi netika apstiprināti. Pirmkārt, ir norādīts, ka līdzīgo ražojumu grupā neietilpst atsevišķi izstrādājumi, kurus ir minējušas šīs ieinteresētās personas, piemēram, priekšmeti, kuriem ir tikai dekoratīva funkcija (skatīt (51) un (52) apsvērumu). Otrkārt, izmeklēšana apliecināja, ka pašlaik Savienības ražojumi, tāpat kā Ķīnas imports, nonāk visos tirgos. Būtiska Ķīnas importa daļa ietilptu tā sauktajos augstākās kvalitātes vai īpašo ražojumu segmentos. Apvienotās Karalistes importētājs apgalvoja, ka tas no Ķīnas importē augstākās kvalitātes ražojumus, savukārt ES uzņēmumu grupa ar ražošanas interesēm Ķīnā arī atsaucās uz ļoti augstajām cenām, ko tā Savienības tirgū noteica saviem Ķīnas izcelsmes keramikas ražojumiem. |
| --- | --- |

(157)

Tomēr izmeklēšanā šie apgalvojumi netika apstiprināti. Pirmkārt, ir norādīts, ka līdzīgo ražojumu grupā neietilpst atsevišķi izstrādājumi, kurus ir minējušas šīs ieinteresētās personas, piemēram, priekšmeti, kuriem ir tikai dekoratīva funkcija (skatīt (51) un (52) apsvērumu). Otrkārt, izmeklēšana apliecināja, ka pašlaik Savienības ražojumi, tāpat kā Ķīnas imports, nonāk visos tirgos. Būtiska Ķīnas importa daļa ietilptu tā sauktajos augstākās kvalitātes vai īpašo ražojumu segmentos. Apvienotās Karalistes importētājs apgalvoja, ka tas no Ķīnas importē augstākās kvalitātes ražojumus, savukārt ES uzņēmumu grupa ar ražošanas interesēm Ķīnā arī atsaucās uz ļoti augstajām cenām, ko tā Savienības tirgū noteica saviem Ķīnas izcelsmes keramikas ražojumiem.

| (158) | Visbeidzot ir sniegta atsauce uz iepriekš minēto B.1.2. sadaļu, kurā ir secināts, ka visi attiecīgā produkta veidi un līdzīgais produkts ir uzskatāmi par vienu ražojumu. Tādējādi būtu jāveic analīze attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma līmenī. Tāpēc nebija iespējams ņemt vērā apgalvojumus par atsevišķiem segmentiem. |
| --- | --- |

(158)

Visbeidzot ir sniegta atsauce uz iepriekš minēto B.1.2. sadaļu, kurā ir secināts, ka visi attiecīgā produkta veidi un līdzīgais produkts ir uzskatāmi par vienu ražojumu. Tādējādi būtu jāveic analīze attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma līmenī. Tāpēc nebija iespējams ņemt vērā apgalvojumus par atsevišķiem segmentiem.

3.3.   Patēriņš un pieprasījums

| (159) | Eiropas importētāju un mazumtirgotāju apvienība un CCCLA norādīja uz pieprasījuma samazināšanos Savienībā. Viens atlasē neiekļauts importētājs norādīja, ka ir krasi samazinājies porcelāna pieprasījums, jo īpaši saistībā ar atvasināto un speciālo preču klāstu, kā arī privātajā sektorā, un ka pārējais pieprasījums ir ļoti daudzveidīgs. Vairākas ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka mainīgo modes tendenču dēļ patērētāji mūsdienās vēlas iegādāties lētus keramikas galda piederumus un virtuves piederumus. Vairumtirgotāji uzskata, ka augstas kvalitātes dārgu ražojumu tirgus sarūk un nākamo gadu laikā turpinās sarukt. |
| --- | --- |

(159)

Eiropas importētāju un mazumtirgotāju apvienība un CCCLA norādīja uz pieprasījuma samazināšanos Savienībā. Viens atlasē neiekļauts importētājs norādīja, ka ir krasi samazinājies porcelāna pieprasījums, jo īpaši saistībā ar atvasināto un speciālo preču klāstu, kā arī privātajā sektorā, un ka pārējais pieprasījums ir ļoti daudzveidīgs. Vairākas ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka mainīgo modes tendenču dēļ patērētāji mūsdienās vēlas iegādāties lētus keramikas galda piederumus un virtuves piederumus. Vairumtirgotāji uzskata, ka augstas kvalitātes dārgu ražojumu tirgus sarūk un nākamo gadu laikā turpinās sarukt.

| (160) | Saskaņā ar iepriekš minētās Eiropas importētāju un mazumtirgotāju apvienības viedokli pieprasījuma samazināšanās izskaidrotu Savienības ražotāju pārdošanas un ražošanas apjoma kritumu attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(160)

Saskaņā ar iepriekš minētās Eiropas importētāju un mazumtirgotāju apvienības viedokli pieprasījuma samazināšanās izskaidrotu Savienības ražotāju pārdošanas un ražošanas apjoma kritumu attiecīgajā periodā.

| (161) | CCCLA norādīja, ka sūdzība apliecināja ievērojamas patēriņa līmeņa svārstības Savienībā attiecīgajā periodā atbilstīgi vispārējiem makroekonomiskajiem apstākļiem. Saskaņā ar CCCLA sniegto informāciju kaitējuma faktori attiecīgajā periodā attīstījās paralēli pieprasījuma svārstībām Savienības un citos tirgos un gan Savienības ražotāju pārdevumu, gan Ķīnas importa apjoms liecināja par pārmaiņām pieprasījuma jomā. |
| --- | --- |

(161)

CCCLA norādīja, ka sūdzība apliecināja ievērojamas patēriņa līmeņa svārstības Savienībā attiecīgajā periodā atbilstīgi vispārējiem makroekonomiskajiem apstākļiem. Saskaņā ar CCCLA sniegto informāciju kaitējuma faktori attiecīgajā periodā attīstījās paralēli pieprasījuma svārstībām Savienības un citos tirgos un gan Savienības ražotāju pārdevumu, gan Ķīnas importa apjoms liecināja par pārmaiņām pieprasījuma jomā.

| (162) | Vācijas importētāju apvienība un daži tās biedri iesniedza informāciju par to, ka Ķīnas importa rādītāji pēc Savienības paplašināšanās 2004. gadā un pēc šim ražojumam piemēroto importa kvotu atcelšanas 2005. gada 1. janvārī norāda uz milzīgu pieprasījumu pēc lētākiem galda piederumiem Savienības tirgū laikā no 2002. gada līdz 2005. gadam, kam sekoja kritums laikā no 2005. gada līdz 2010. gadam. Tiek apgalvots, ka Savienības ražotāji nevēlējās un/vai nespēja apmierināt šādu pieprasījumu. |
| --- | --- |

(162)

Vācijas importētāju apvienība un daži tās biedri iesniedza informāciju par to, ka Ķīnas importa rādītāji pēc Savienības paplašināšanās 2004. gadā un pēc šim ražojumam piemēroto importa kvotu atcelšanas 2005. gada 1. janvārī norāda uz milzīgu pieprasījumu pēc lētākiem galda piederumiem Savienības tirgū laikā no 2002. gada līdz 2005. gadam, kam sekoja kritums laikā no 2005. gada līdz 2010. gadam. Tiek apgalvots, ka Savienības ražotāji nevēlējās un/vai nespēja apmierināt šādu pieprasījumu.

| (163) | Saistībā ar šiem apgalvojumiem, pirmkārt, tiek sniegta atsauce uz B.1.2. sadaļu, kurā secināts, ka visi attiecīgā produkta veidi un līdzīgais produkts ir uzskatāmi par vienu ražojumu. Tāpēc apgalvojumi par konkrētiem klāstiem nav pamatoti, un analīze būtu jāveic attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma līmenī. |
| --- | --- |

(163)

Saistībā ar šiem apgalvojumiem, pirmkārt, tiek sniegta atsauce uz B.1.2. sadaļu, kurā secināts, ka visi attiecīgā produkta veidi un līdzīgais produkts ir uzskatāmi par vienu ražojumu. Tāpēc apgalvojumi par konkrētiem klāstiem nav pamatoti, un analīze būtu jāveic attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma līmenī.

| (164) | Otrkārt, apgalvojums, ka kaitējuma faktori attīstījās paralēli pieprasījuma svārstībām citos eksporta tirgos, ir pretrunā faktam, ka atlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta rādītāji attiecīgajā periodā uzlabojās. |
| --- | --- |

(164)

Otrkārt, apgalvojums, ka kaitējuma faktori attīstījās paralēli pieprasījuma svārstībām citos eksporta tirgos, ir pretrunā faktam, ka atlasē iekļauto Savienības ražotāju eksporta rādītāji attiecīgajā periodā uzlabojās.

| (165) | Treškārt, kā secināts D.2. sadaļā, patēriņš attiecīgajā periodā ir samazinājies. Nav pierādījumu, kas apliecinātu, ka Savienības ražotāji nevēlējās un/vai nespēja apmierināt milzīgo pieprasījumu Savienībā pēc lētākiem galda piederumiem. Izmeklēšanā gluži pretēji tika secināts, ka attiecīgajā periodā Savienības ražotāji apmierināja pieprasījumu pēc dažādiem preču veidiem, tostarp lētākiem galda piederumiem. Pat tad, ja attiecīgajā periodā Savienībā bija vērojamas patēriņa līmeņa svārstības, kas, iespējams, kādā posmā veicināja Savienības ražošanas nozares sliktos darbības rezultātus, kopumā nevar uzskatīt, ka tās ir radījušas kādu ietekmi, piemēram, novērsušas cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un šai ražošanas nozarei radīto kaitējumu IP laikā. |
| --- | --- |

(165)

Treškārt, kā secināts D.2. sadaļā, patēriņš attiecīgajā periodā ir samazinājies. Nav pierādījumu, kas apliecinātu, ka Savienības ražotāji nevēlējās un/vai nespēja apmierināt milzīgo pieprasījumu Savienībā pēc lētākiem galda piederumiem. Izmeklēšanā gluži pretēji tika secināts, ka attiecīgajā periodā Savienības ražotāji apmierināja pieprasījumu pēc dažādiem preču veidiem, tostarp lētākiem galda piederumiem. Pat tad, ja attiecīgajā periodā Savienībā bija vērojamas patēriņa līmeņa svārstības, kas, iespējams, kādā posmā veicināja Savienības ražošanas nozares sliktos darbības rezultātus, kopumā nevar uzskatīt, ka tās ir radījušas kādu ietekmi, piemēram, novērsušas cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un šai ražošanas nozarei radīto kaitējumu IP laikā.

| (166) | Tādēļ prasības tika noraidītas. |
| --- | --- |

(166)

Tādēļ prasības tika noraidītas.

3.4.   Savienības ražošanas nozares eksports

| (167) | Saskaņā ar Eurostat (eksporta apjoms) un atlasē iekļauto Savienības ražotāju (vidējā eksporta cena) sniegto informāciju Savienības ražošanas nozares veiktais eksports attiecīgajā periodā attīstījās šādi:

  13.   tabula | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporta apjoms (tonnas) | 90 968 | 73 502 | 83 091 | 88 105 |
| Indekss (2008. gads = 100) | 100 | 81 | 91 | 97 |
| Vidējā eksporta cena (EUR/tonna) | 3 136 | 2 983 | 3 462 | 3 125 |
| Indekss (2008. gads = 100) | 100 | 95 | 110 | 100 |

(167)

Saskaņā ar Eurostat (eksporta apjoms) un atlasē iekļauto Savienības ražotāju (vidējā eksporta cena) sniegto informāciju Savienības ražošanas nozares veiktais eksports attiecīgajā periodā attīstījās šādi:

13.   tabula

2008

2009

2010

IP

Eksporta apjoms (tonnas)

90 968

73 502

83 091

88 105

Indekss (2008. gads = 100)

100

81

91

97

Vidējā eksporta cena (EUR/tonna)

3 136

2 983

3 462

3 125

Indekss (2008. gads = 100)

100

95

110

100

| (168) | Sūdzībā CCCLA minēja novērojumu, ka laikā no 2009. gada līdz 2011. gadam Savienības ražotāju veiktā eksporta apjoms ievērojami palielinājās. Šī ieinteresētā persona norādīja, ka, pasliktinoties Savienības ražotāju eksporta rādītājiem, notika negatīva kaitējuma faktoru attīstība. Tāpēc kaitējumu radīja nelabvēlīga ES ražošanas nozares eksporta pārdošanas apjoma attīstība. |
| --- | --- |

(168)

Sūdzībā CCCLA minēja novērojumu, ka laikā no 2009. gada līdz 2011. gadam Savienības ražotāju veiktā eksporta apjoms ievērojami palielinājās. Šī ieinteresētā persona norādīja, ka, pasliktinoties Savienības ražotāju eksporta rādītājiem, notika negatīva kaitējuma faktoru attīstība. Tāpēc kaitējumu radīja nelabvēlīga ES ražošanas nozares eksporta pārdošanas apjoma attīstība.

| (169) | Šajā saistībā vispirms būtu jānorāda, ka kaitējuma analīze ir vērsta uz Savienības ražošanas nozares situāciju Savienības tirgū. Tāpēc eksporta rezultātu pārmaiņas, ja tādas ir, nekādā veidā neietekmē lielāko daļu iepriekš analizēto rādītāju, piemēram, pārdošanas apjomu, tirgus daļu un cenas. Otrkārt, Savienības ražošanas nozares eksportu iespējams interpretēt kā sarūkošā pārdošanas apjoma kompensēšanas veidu Savienības tirgū, t. i., kaitējuma gadījumos. Treškārt, kā redzams iepriekšējā tabulā, kopējais eksporta apjoms no Savienības samazinājās par 3 %. Visbeidzot pārdošanas eksporta cenas atlasē iekļautajiem ražotājiem, kuri sadarbojās, attiecīgajā periodā bija stabilas. |
| --- | --- |

(169)

Šajā saistībā vispirms būtu jānorāda, ka kaitējuma analīze ir vērsta uz Savienības ražošanas nozares situāciju Savienības tirgū. Tāpēc eksporta rezultātu pārmaiņas, ja tādas ir, nekādā veidā neietekmē lielāko daļu iepriekš analizēto rādītāju, piemēram, pārdošanas apjomu, tirgus daļu un cenas. Otrkārt, Savienības ražošanas nozares eksportu iespējams interpretēt kā sarūkošā pārdošanas apjoma kompensēšanas veidu Savienības tirgū, t. i., kaitējuma gadījumos. Treškārt, kā redzams iepriekšējā tabulā, kopējais eksporta apjoms no Savienības samazinājās par 3 %. Visbeidzot pārdošanas eksporta cenas atlasē iekļautajiem ražotājiem, kuri sadarbojās, attiecīgajā periodā bija stabilas.

| (170) | Tāpēc prasība tika noraidīta, un tika secināts, ka Savienības ražošanas nozares eksporta rezultāti neradīja būtisku kaitējumu. |
| --- | --- |

(170)

Tāpēc prasība tika noraidīta, un tika secināts, ka Savienības ražošanas nozares eksporta rezultāti neradīja būtisku kaitējumu.

3.5.   Importa kvotu atcelšana

| (171) | Līdz 2005. gada 1. janvārim dalībvalstīs, kuras tajā laikā bija Savienības locekles, Ķīnas izcelsmes ražojumiem, uz kuriem attiecas (56) apsvērumā minētie CN kodi, tika piemērotas kvantitatīvas kvotas, kuras kopā sasniedza 84 473 tonnas 2000. gadā un tika pakāpeniski palielinātas līdz 147 744 tonnām 2004. gadā. Pieejamie statistikas dati liecina, ka 2004. gadā attiecīgā produkta importa apjoms 27 valstīs, kuras tagad ir dalībvalstis, sasniedza 173 809 tonnas. Gadu vēlāk, pēc kvotu atcelšanas, importa apjoms sasniedza 530 294 tonnas. Kopš tā laika Ķīnas importa apjoms nav bijis mazāks par 449 000 tonnu gadā. |
| --- | --- |

(171)

Līdz 2005. gada 1. janvārim dalībvalstīs, kuras tajā laikā bija Savienības locekles, Ķīnas izcelsmes ražojumiem, uz kuriem attiecas (56) apsvērumā minētie CN kodi, tika piemērotas kvantitatīvas kvotas, kuras kopā sasniedza 84 473 tonnas 2000. gadā un tika pakāpeniski palielinātas līdz 147 744 tonnām 2004. gadā. Pieejamie statistikas dati liecina, ka 2004. gadā attiecīgā produkta importa apjoms 27 valstīs, kuras tagad ir dalībvalstis, sasniedza 173 809 tonnas. Gadu vēlāk, pēc kvotu atcelšanas, importa apjoms sasniedza 530 294 tonnas. Kopš tā laika Ķīnas importa apjoms nav bijis mazāks par 449 000 tonnu gadā.

| (172) | Attiecībā uz importa kvotu nozīmi saistībā ar attiecīgajā periodā novēroto kaitējumu vispirms būtu jānorāda, ka, ņemot vērā faktu, ka kvotas tika pakāpeniski palielinātas un atceltas 3 gadus pirms attiecīgā perioda sākuma un 6 gadus pirms izmeklēšanas perioda sākuma, Savienības tirgū kopš 2002. gada jau ir notikusi plaša pārstrukturizācija, lai ņemtu vērā šīs tirgus apstākļu pārmaiņas. To apstiprina arī sūdzību iesniedzēju sniegtā informācija par Eiropas keramikas galda piederumu ražotāju darbības pārtraukšanas un maksātnespējas gadījumiem. Tā rezultātā Savienības ražošanas nozare attiecīgā perioda sākumā ir pārveidota par sašaurinātu nozari ar labiem darbības rezultātiem. |
| --- | --- |

(172)

Attiecībā uz importa kvotu nozīmi saistībā ar attiecīgajā periodā novēroto kaitējumu vispirms būtu jānorāda, ka, ņemot vērā faktu, ka kvotas tika pakāpeniski palielinātas un atceltas 3 gadus pirms attiecīgā perioda sākuma un 6 gadus pirms izmeklēšanas perioda sākuma, Savienības tirgū kopš 2002. gada jau ir notikusi plaša pārstrukturizācija, lai ņemtu vērā šīs tirgus apstākļu pārmaiņas. To apstiprina arī sūdzību iesniedzēju sniegtā informācija par Eiropas keramikas galda piederumu ražotāju darbības pārtraukšanas un maksātnespējas gadījumiem. Tā rezultātā Savienības ražošanas nozare attiecīgā perioda sākumā ir pārveidota par sašaurinātu nozari ar labiem darbības rezultātiem.

| (173) | Attiecīgi varētu apgalvot, ka attiecīgā produkta importa kvotu atcelšana 2005. gadā, iespējams, negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli pirms attiecīgā perioda sākuma. Tomēr pat tad, ja tas atbilst patiesībai, kaitējuma cēlonis izmeklēšanas periodā ir bijis imports par dempinga cenām. Tāpēc importa kvotas atcelšana 2005. gadā neatceļ cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un ražošanas nozarei radīto kaitējumu attiecīgajā periodā un izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(173)

Attiecīgi varētu apgalvot, ka attiecīgā produkta importa kvotu atcelšana 2005. gadā, iespējams, negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli pirms attiecīgā perioda sākuma. Tomēr pat tad, ja tas atbilst patiesībai, kaitējuma cēlonis izmeklēšanas periodā ir bijis imports par dempinga cenām. Tāpēc importa kvotas atcelšana 2005. gadā neatceļ cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un ražošanas nozarei radīto kaitējumu attiecīgajā periodā un izmeklēšanas periodā.

3.6.   Pret konkurenci vērstas prakses Savienības tirgū

| (174) | Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka kaitējumu ir radījušas pret konkurenci vērstas prakses Savienības tirgū, un tika norādīts, ka šī antidempinga procedūra tika sākta, lai atgūtu zaudējumus, ko ir radījuši sodi par nelikumīgiem karteļiem. CCCLA norādīja, ka Savienības tirgū īstenotu aizliegtu vienošanos prakšu rezultātā gan sūdzībā sniegtie, gan izmeklēšanā iegūtie kaitējuma dati (proti, pārdošanas cenas, pārdošanas apjomi, tirgus daļa un peļņa) varētu būt neuzticami, ņemot vērā apstākli, ka tie neatspoguļo normālas tirgus darbības situāciju. |
| --- | --- |

(174)

Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka kaitējumu ir radījušas pret konkurenci vērstas prakses Savienības tirgū, un tika norādīts, ka šī antidempinga procedūra tika sākta, lai atgūtu zaudējumus, ko ir radījuši sodi par nelikumīgiem karteļiem. CCCLA norādīja, ka Savienības tirgū īstenotu aizliegtu vienošanos prakšu rezultātā gan sūdzībā sniegtie, gan izmeklēšanā iegūtie kaitējuma dati (proti, pārdošanas cenas, pārdošanas apjomi, tirgus daļa un peļņa) varētu būt neuzticami, ņemot vērā apstākli, ka tie neatspoguļo normālas tirgus darbības situāciju.

| (175) | No otras puses, ir norādīts, ka 2010. gadā Komisija piemēroja sodu septiņpadsmit uzņēmumiem sanitāro iekārtu jomā par cenu noteikšanas karteli, kas darbojās laikā no 1992. gada līdz 2004. gadam, ietekmējot sešas dalībvalstis, proti, Vāciju, Austriju, Itāliju, Franciju, Beļģijas Karalisti (Beļģiju) un Nīderlandes Karalisti (Nīderlandi) (8). Šī prakse tika īstenota pirms attiecīgā perioda sākuma, un tā attiecās uz citiem ražojumiem. Turklāt vienīgais attiecīgais uzņēmums, kas attiecīgajā periodā darbojās arī keramikas galda piederumu un virtuves piederumu jomā, iesniedza prasību Eiropas Savienības Vispārējā tiesā par šā soda atcelšanu. Šīs prasības izskatīšana vēl nav pabeigta. No otras puses, Vācijas varas iestādes 2011. gada februārī sāka izmeklēšanu par aizliegtu vienošanos attiecībā uz vairākiem Vācijas galda piederumu ražotājiem. Vācijas varas iestādes vēl nav publicējušas izmeklēšanas rezultātus, tāpēc secinājumi par šo jautājumu nav iespējami. Turklāt šī izmeklēšana attiecas tikai uz vienu dalībvalsti, bet Savienības ražošanas nozare ir visai plaša. Tādēļ prasības tika noraidītas. |
| --- | --- |

(175)

No otras puses, ir norādīts, ka 2010. gadā Komisija piemēroja sodu septiņpadsmit uzņēmumiem sanitāro iekārtu jomā par cenu noteikšanas karteli, kas darbojās laikā no 1992. gada līdz 2004. gadam, ietekmējot sešas dalībvalstis, proti, Vāciju, Austriju, Itāliju, Franciju, Beļģijas Karalisti (Beļģiju) un Nīderlandes Karalisti (Nīderlandi) (8). Šī prakse tika īstenota pirms attiecīgā perioda sākuma, un tā attiecās uz citiem ražojumiem. Turklāt vienīgais attiecīgais uzņēmums, kas attiecīgajā periodā darbojās arī keramikas galda piederumu un virtuves piederumu jomā, iesniedza prasību Eiropas Savienības Vispārējā tiesā par šā soda atcelšanu. Šīs prasības izskatīšana vēl nav pabeigta. No otras puses, Vācijas varas iestādes 2011. gada februārī sāka izmeklēšanu par aizliegtu vienošanos attiecībā uz vairākiem Vācijas galda piederumu ražotājiem. Vācijas varas iestādes vēl nav publicējušas izmeklēšanas rezultātus, tāpēc secinājumi par šo jautājumu nav iespējami. Turklāt šī izmeklēšana attiecas tikai uz vienu dalībvalsti, bet Savienības ražošanas nozare ir visai plaša. Tādēļ prasības tika noraidītas.

| (176) | Attiecībā uz dažu ieinteresēto personu sniegto atsauci uz faktu, ka daži ražotāji Savienībā veica pārmaiņas savā darbībā un kļuva arī par Ķīnas izcelsmes ražojumu tirgotājiem, šo uzņēmējdarbības iespēju nav iespējams klasificēt kā pret konkurenci vērstu praksi. |
| --- | --- |

(176)

Attiecībā uz dažu ieinteresēto personu sniegto atsauci uz faktu, ka daži ražotāji Savienībā veica pārmaiņas savā darbībā un kļuva arī par Ķīnas izcelsmes ražojumu tirgotājiem, šo uzņēmējdarbības iespēju nav iespējams klasificēt kā pret konkurenci vērstu praksi.

3.7.   Ražošanas metodes

| (177) | Saskaņā ar vairāku ieinteresēto personu sniegto informāciju Savienības ražotāju pieņemtie lēmumi attiecībā uz ražošanas metodēm nepārprotami veicināja kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Šīs ieinteresētās personas uzsver, ka Savienības ražošanas metodes ir daudz neefektīvākas par Ķīnā izmantotām ražošanas metodēm – Savienības ražošanas metodes ir pilnīgi automatizētas, un tas nosaka augstas pārstatīšanas izmaksas īsu ciklu gadījumā, dārgu veidņu izgatavošanu, lielākas izmaksas par izejmateriāliem un augstākas enerģijas izmaksas divkāršas apdedzināšanas procesa dēļ. Turklāt atšķirībā no Savienības ražotājiem Ķīnas ražotāji strādā pēc pasūtījuma, saskaras ar mazākām uzglabāšanas izmaksām un pārdod to kopējo ražojumu apjomu komplektos, nedalot to kategorijās un piemērojot cenu atlaides. Arī maksa par dekolu pārnesi glazējumā iestrādāta dekorējuma izveidei Savienībā ir gandrīz divkārša. No otras puses, vairākas ieinteresētās personas norādīja uz Savienības ražošanas metožu efektivitāti, piemēram, saistībā ar garākiem cikliem. |
| --- | --- |

(177)

Saskaņā ar vairāku ieinteresēto personu sniegto informāciju Savienības ražotāju pieņemtie lēmumi attiecībā uz ražošanas metodēm nepārprotami veicināja kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Šīs ieinteresētās personas uzsver, ka Savienības ražošanas metodes ir daudz neefektīvākas par Ķīnā izmantotām ražošanas metodēm – Savienības ražošanas metodes ir pilnīgi automatizētas, un tas nosaka augstas pārstatīšanas izmaksas īsu ciklu gadījumā, dārgu veidņu izgatavošanu, lielākas izmaksas par izejmateriāliem un augstākas enerģijas izmaksas divkāršas apdedzināšanas procesa dēļ. Turklāt atšķirībā no Savienības ražotājiem Ķīnas ražotāji strādā pēc pasūtījuma, saskaras ar mazākām uzglabāšanas izmaksām un pārdod to kopējo ražojumu apjomu komplektos, nedalot to kategorijās un piemērojot cenu atlaides. Arī maksa par dekolu pārnesi glazējumā iestrādāta dekorējuma izveidei Savienībā ir gandrīz divkārša. No otras puses, vairākas ieinteresētās personas norādīja uz Savienības ražošanas metožu efektivitāti, piemēram, saistībā ar garākiem cikliem.

| (178) | Izmeklēšana apliecināja, ka visā pasaulē notiek tehnoloģiju pārnese. Izmeklēšanā nebija iespējams konstatēt saikni starp konkrētu ražošanas metodi un panākumiem uzņēmējdarbībā. Nebija iespējams arī konstatēt, ka konkrētas ražošanas metodes izvēle ir bijusi pietiekami būtiska, lai radītu ietekmi, piemēram, pārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no attiecīgās valsts un kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(178)

Izmeklēšana apliecināja, ka visā pasaulē notiek tehnoloģiju pārnese. Izmeklēšanā nebija iespējams konstatēt saikni starp konkrētu ražošanas metodi un panākumiem uzņēmējdarbībā. Nebija iespējams arī konstatēt, ka konkrētas ražošanas metodes izvēle ir bijusi pietiekami būtiska, lai radītu ietekmi, piemēram, pārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no attiecīgās valsts un kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

3.8.   Lietotu preču tirgi

| (179) | Saskaņā ar atlasē neiekļauta importētāja sniegto informāciju pēdējo desmitgažu laikā mājsaimniecības ir kļuvušas mazākas un tās atbrīvojas no liekajiem priekšmetiem, pārdodot tos krāmu tirgos, tīmekļa izsolēs vai citos lietoto preču tirgos. Šī ieinteresētā persona uzskata, ka lietoti galda piederumi un virtuves piederumi apmierina ievērojamu pašreizējā pieprasījuma daļu un tieši konkurē ar jaunajiem galda piederumiem un virtuves piederumiem. Atlasē neiekļautais importētājs iesniedza apstiprinošus dokumentus par vairāku plaši pazīstamu Vācijas porcelāna ražotāju preču līniju vērtību tīmekļa izsolēs. |
| --- | --- |

(179)

Saskaņā ar atlasē neiekļauta importētāja sniegto informāciju pēdējo desmitgažu laikā mājsaimniecības ir kļuvušas mazākas un tās atbrīvojas no liekajiem priekšmetiem, pārdodot tos krāmu tirgos, tīmekļa izsolēs vai citos lietoto preču tirgos. Šī ieinteresētā persona uzskata, ka lietoti galda piederumi un virtuves piederumi apmierina ievērojamu pašreizējā pieprasījuma daļu un tieši konkurē ar jaunajiem galda piederumiem un virtuves piederumiem. Atlasē neiekļautais importētājs iesniedza apstiprinošus dokumentus par vairāku plaši pazīstamu Vācijas porcelāna ražotāju preču līniju vērtību tīmekļa izsolēs.

| (180) | Tomēr netika rasts pieņemams pamats, lai vācu valodā funkcionējošā platformā minētu trīs Vācijas uzņēmumu ļoti specifisku kolekciju apjomus un cenas ekstrapolētu uz citām Savienības valstīm vai citiem ražojumu klāstiem. Tāpēc šo tirgu nevarēja raksturot ar skaitliskiem rādītājiem, un izmeklēšanā nebija iespējams konstatēt, ka tirdzniecības apjomi lietoto preču tirgū ir pietiekami būtiski, lai radītu ietekmi, piemēram, pārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no attiecīgās valsts un kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(180)

Tomēr netika rasts pieņemams pamats, lai vācu valodā funkcionējošā platformā minētu trīs Vācijas uzņēmumu ļoti specifisku kolekciju apjomus un cenas ekstrapolētu uz citām Savienības valstīm vai citiem ražojumu klāstiem. Tāpēc šo tirgu nevarēja raksturot ar skaitliskiem rādītājiem, un izmeklēšanā nebija iespējams konstatēt, ka tirdzniecības apjomi lietoto preču tirgū ir pietiekami būtiski, lai radītu ietekmi, piemēram, pārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no attiecīgās valsts un kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

3.9.   Ekonomikas krīze

| (181) | Saskaņā ar CCCLA sniegto informāciju iespējamo kaitējumu ir radījusi finanšu krīzes, ekonomikas lejupslīdes un valsts parāda krīzes ietekme uz patērētāju budžetu. Tā kā sūdzības iesniedzēji darbības līmenī, domājams, ir rentabli, CCCLA uzskata, ka ziņotie zaudējumi ir attiecināmi uz finanšu spekulācijām (piemēram, zaudējumi pašu kapitāla vai valstu obligāciju jomā) un ar finanšu krīzi saistītajiem izdevumiem, kas nav pamatdarbības izdevumi. |
| --- | --- |

(181)

Saskaņā ar CCCLA sniegto informāciju iespējamo kaitējumu ir radījusi finanšu krīzes, ekonomikas lejupslīdes un valsts parāda krīzes ietekme uz patērētāju budžetu. Tā kā sūdzības iesniedzēji darbības līmenī, domājams, ir rentabli, CCCLA uzskata, ka ziņotie zaudējumi ir attiecināmi uz finanšu spekulācijām (piemēram, zaudējumi pašu kapitāla vai valstu obligāciju jomā) un ar finanšu krīzi saistītajiem izdevumiem, kas nav pamatdarbības izdevumi.

| (182) | Patēriņa samazināšanos attiecīgā perioda posmos iespējams skaidrot ar ekonomikas krīzi. Tomēr vērts pievērst uzmanību apstāklim, ka sarūkoša patēriņa situācijā attiecīgajā periodā un pieaugoša patēriņa situācijā laikā no 2009. gada līdz IP rezultāti attiecībā uz lētām, par dempinga cenām importētām precēm kontrastē ar Savienības ražošanas nozares rādītājiem. |
| --- | --- |

(182)

Patēriņa samazināšanos attiecīgā perioda posmos iespējams skaidrot ar ekonomikas krīzi. Tomēr vērts pievērst uzmanību apstāklim, ka sarūkoša patēriņa situācijā attiecīgajā periodā un pieaugoša patēriņa situācijā laikā no 2009. gada līdz IP rezultāti attiecībā uz lētām, par dempinga cenām importētām precēm kontrastē ar Savienības ražošanas nozares rādītājiem.

| (183) | Tomēr izmeklēšana skaidri parāda, ka imports par dempinga cenām no Ķīnas ir pastiprinājis ekonomikas lejupslīdes ietekmi. Pat vispārējās ekonomikas atlabšanas laikā Savienības ražošanas nozare nespēja atlabt un atgūt ievērojamus pārdošanas apjomus, attiecīgajā periodā zaudējot būtisku tirgus daļu, savukārt Ķīnas imports par dempinga cenām ieguva lielāku tirgus daļu. |
| --- | --- |

(183)

Tomēr izmeklēšana skaidri parāda, ka imports par dempinga cenām no Ķīnas ir pastiprinājis ekonomikas lejupslīdes ietekmi. Pat vispārējās ekonomikas atlabšanas laikā Savienības ražošanas nozare nespēja atlabt un atgūt ievērojamus pārdošanas apjomus, attiecīgajā periodā zaudējot būtisku tirgus daļu, savukārt Ķīnas imports par dempinga cenām ieguva lielāku tirgus daļu.

| (184) | Tāpēc, lai gan ekonomikas krīze, iespējams, veicināja Savienības ražošanas nozares sliktos darbības rezultātus, tomēr kopumā nevar uzskatīt, ka tās ietekmē tika pārtraukta cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām un ražošanas nozarei IP laikā nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(184)

Tāpēc, lai gan ekonomikas krīze, iespējams, veicināja Savienības ražošanas nozares sliktos darbības rezultātus, tomēr kopumā nevar uzskatīt, ka tās ietekmē tika pārtraukta cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām un ražošanas nozarei IP laikā nodarīto kaitējumu.

3.10.   Citi faktori

| (185) | Apvienības pārstāvji norādīja uz citiem faktoriem, kuri, viņuprāt, pārtrauca cēloņsakarību. Šī ieinteresētā persona atsaucās uz Savienības iekšējo konkurenci (pamatojoties uz faktu, ka Savienībā pastāv būtiskas cenu atšķirības) un uz Savienības drošības un veselības prasībām, kas kļūst stingrākas, tādējādi radot ražošanas izmaksu pieaugumu. Citu minēto faktoru vidū ir atsevišķu Ķīnas ražotāju īstenota viltošana un beztarifa barjeru pastāvēšana vairākos tirgos ārpus ES, kas kavē Savienības ražotāju eksportu. |
| --- | --- |

(185)

Apvienības pārstāvji norādīja uz citiem faktoriem, kuri, viņuprāt, pārtrauca cēloņsakarību. Šī ieinteresētā persona atsaucās uz Savienības iekšējo konkurenci (pamatojoties uz faktu, ka Savienībā pastāv būtiskas cenu atšķirības) un uz Savienības drošības un veselības prasībām, kas kļūst stingrākas, tādējādi radot ražošanas izmaksu pieaugumu. Citu minēto faktoru vidū ir atsevišķu Ķīnas ražotāju īstenota viltošana un beztarifa barjeru pastāvēšana vairākos tirgos ārpus ES, kas kavē Savienības ražotāju eksportu.

| (186) | Attiecībā uz argumentiem par Savienības iekšējo konkurenci izmeklēšana neapliecināja nekādu saikni starp kaitējumu, Savienības ražotāju atrašanās vietu un cenām šajā dalībvalstī. Attiecībā uz Savienības drošības un veselības prasībām ir norādīts, ka tās ir piemērojamas Savienībā ražotiem un importētiem ražojumiem, tādējādi ietekmējot visu uzņēmumu noteiktās cenas. Ņemot vērā faktu, ka netika iesniegta nekāda informācija, kas apliecinātu apgalvojuma par viltošanu pamatotību, tā ietekmes analīze nebija iespējama. Prasību saistībā ar beztarifu barjeru pastāvēšanu vairākos tirgos ārpus ES nevarēja ņemt vērā. Šādas barjeras varētu atturēt Savienības ražotājus no to eksporta iespēju izmantošanas, tomēr tas nekādā veidā neietekmē pārdošanas apjomu sarukšanu Savienības tirgū, t. i., kaitējuma gadījumos. |
| --- | --- |

(186)

Attiecībā uz argumentiem par Savienības iekšējo konkurenci izmeklēšana neapliecināja nekādu saikni starp kaitējumu, Savienības ražotāju atrašanās vietu un cenām šajā dalībvalstī. Attiecībā uz Savienības drošības un veselības prasībām ir norādīts, ka tās ir piemērojamas Savienībā ražotiem un importētiem ražojumiem, tādējādi ietekmējot visu uzņēmumu noteiktās cenas. Ņemot vērā faktu, ka netika iesniegta nekāda informācija, kas apliecinātu apgalvojuma par viltošanu pamatotību, tā ietekmes analīze nebija iespējama. Prasību saistībā ar beztarifu barjeru pastāvēšanu vairākos tirgos ārpus ES nevarēja ņemt vērā. Šādas barjeras varētu atturēt Savienības ražotājus no to eksporta iespēju izmantošanas, tomēr tas nekādā veidā neietekmē pārdošanas apjomu sarukšanu Savienības tirgū, t. i., kaitējuma gadījumos.

| (187) | CCCLA norādīja uz citiem faktoriem, proti, kvalificēta darbaspēka trūkumu Savienības tirgū un pašu izraisītu kaitējumu, pamatojoties uz faktu, ka atsevišķi Savienības ražotāji importē attiecīgo ražojumu. Tomēr, pamatojoties uz pieejamo informāciju, ir secināts, ka kopumā visas Savienības ražošanas nozares stāvoklis bija slikts, un fakts, ka ir izplatījušies vairāki uzņēmējdarbības modeļi, Savienības ražošanas nozarei neradīja nekādu kaitējumu un drīzāk būtu skaidrojams kā sarūkošo pārdošanas apjomu kompensēšanas veids Savienības tirgū. Attiecībā uz kvalificēta darbaspēka trūkumu Savienības keramikas galda piederumu un virtuves piederumu nozarē neviena ieinteresētā puse, kas darbojas Savienībā, nesūdzējās par šā faktora ietekmi. |
| --- | --- |

(187)

CCCLA norādīja uz citiem faktoriem, proti, kvalificēta darbaspēka trūkumu Savienības tirgū un pašu izraisītu kaitējumu, pamatojoties uz faktu, ka atsevišķi Savienības ražotāji importē attiecīgo ražojumu. Tomēr, pamatojoties uz pieejamo informāciju, ir secināts, ka kopumā visas Savienības ražošanas nozares stāvoklis bija slikts, un fakts, ka ir izplatījušies vairāki uzņēmējdarbības modeļi, Savienības ražošanas nozarei neradīja nekādu kaitējumu un drīzāk būtu skaidrojams kā sarūkošo pārdošanas apjomu kompensēšanas veids Savienības tirgū. Attiecībā uz kvalificēta darbaspēka trūkumu Savienības keramikas galda piederumu un virtuves piederumu nozarē neviena ieinteresētā puse, kas darbojas Savienībā, nesūdzējās par šā faktora ietekmi.

| (188) | Importētājs aicināja iestādes analizēt ietekmi, ko rada citi galda piederumu un virtuves piederumu veidi, piemēram, piederumi, kas izgatavoti no plastmasas, alumīnija, melamīna un stikla. Tomēr netika iesniegta nekāda informācija, kas apliecinātu prasības pamatotību. Izmeklēšanā nebija iespējams iegūt nekādus secinājumus par šo jautājumu. |
| --- | --- |

(188)

Importētājs aicināja iestādes analizēt ietekmi, ko rada citi galda piederumu un virtuves piederumu veidi, piemēram, piederumi, kas izgatavoti no plastmasas, alumīnija, melamīna un stikla. Tomēr netika iesniegta nekāda informācija, kas apliecinātu prasības pamatotību. Izmeklēšanā nebija iespējams iegūt nekādus secinājumus par šo jautājumu.

| (189) | Dažas ieinteresētās personas saista Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu ar Savienības ražošanas nozares situāciju pirms attiecīgā perioda. Šajā saistībā vairāki importētāji apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares situācijas pasliktināšanās sākās jau laikposmā no 1975. gada līdz 2002. gadam. Tomēr Komisija savā analīzē nespēja aplūkot tik attālu laikposmu, cita starpā tāpēc, ka par šo periodu trūkst uzticamu datu. Šāda situācija tika konstatēta arī saistībā ar citu pasākumu, kas tika īstenots ilgi pirms attiecīgā perioda sākuma, proti, valsts palīdzību, kas tika sniegta Vācijas porcelāna nozarei un kas, kā apgalvoja atlasē neiekļauts importētājs, pierāda, ka Savienības ražošanas nozares efektivitāte nav palielinājusies (9). |
| --- | --- |

(189)

Dažas ieinteresētās personas saista Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu ar Savienības ražošanas nozares situāciju pirms attiecīgā perioda. Šajā saistībā vairāki importētāji apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares situācijas pasliktināšanās sākās jau laikposmā no 1975. gada līdz 2002. gadam. Tomēr Komisija savā analīzē nespēja aplūkot tik attālu laikposmu, cita starpā tāpēc, ka par šo periodu trūkst uzticamu datu. Šāda situācija tika konstatēta arī saistībā ar citu pasākumu, kas tika īstenots ilgi pirms attiecīgā perioda sākuma, proti, valsts palīdzību, kas tika sniegta Vācijas porcelāna nozarei un kas, kā apgalvoja atlasē neiekļauts importētājs, pierāda, ka Savienības ražošanas nozares efektivitāte nav palielinājusies (9).

| (190) | Pārbaudot pārējos zināmos faktorus, kas būtu varējuši nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tika konstatēts, ka neviens no tiem nepārtrauc cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(190)

Pārbaudot pārējos zināmos faktorus, kas būtu varējuši nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tika konstatēts, ka neviens no tiem nepārtrauc cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

4.   Secinājums par cēloņsakarību

| (191) | Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi noteikta un nodalīta no kaitnieciskās ietekmes, kas piemita importam par dempinga cenām, tiek provizoriski secināts, ka imports par dempinga cenām no Ķīnas ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(191)

Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi noteikta un nodalīta no kaitnieciskās ietekmes, kas piemita importam par dempinga cenām, tiek provizoriski secināts, ka imports par dempinga cenām no Ķīnas ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta izpratnē.

F.   SAVIENĪBAS INTERESES

1.   Ievadpiezīmes

| (192) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai neatkarīgi no provizoriskā secinājuma par kaitniecisko dempingu pastāv pārliecinoši iemesli, lai secinātu, ka šajā konkrētajā gadījumā antidempinga pagaidu pasākumu pieņemšana nav Savienības interesēs. Analizējot Savienības intereses, ņēma vērā visas attiecīgās dažādās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, attiecīgā ražojuma importētāju un lietotāju intereses. |
| --- | --- |

(192)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai neatkarīgi no provizoriskā secinājuma par kaitniecisko dempingu pastāv pārliecinoši iemesli, lai secinātu, ka šajā konkrētajā gadījumā antidempinga pagaidu pasākumu pieņemšana nav Savienības interesēs. Analizējot Savienības intereses, ņēma vērā visas attiecīgās dažādās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, attiecīgā ražojuma importētāju un lietotāju intereses.

2.   Savienības ražošanas nozares intereses

| (193) | Savienības ražošanas nozari veido vairāk nekā 200 ražotāju, kuriem ir rūpnīcas dažādās Savienības dalībvalstīs un kuri IP tieši nodarbina vairāk nekā 25 000 cilvēku, kas ir iesaistīti līdzīgā ražojuma ražošanā un tirdzniecībā. |
| --- | --- |

(193)

Savienības ražošanas nozari veido vairāk nekā 200 ražotāju, kuriem ir rūpnīcas dažādās Savienības dalībvalstīs un kuri IP tieši nodarbina vairāk nekā 25 000 cilvēku, kas ir iesaistīti līdzīgā ražojuma ražošanā un tirdzniecībā.

| (194) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts Savienības ražošanas nozarei IP laikā ir radījis būtisku kaitējumu. Proti, attiecīgajā periodā pasliktinājušies ar Savienības ražošanas nozares finanšu darbības rezultātiem saistītie kaitējuma rādītāji, piemēram, ražošana, rentabilitāte un ienākumi no ieguldījumiem. Lielākais kaitējums tika nodarīts MVU. Attiecīgajā periodā MVU piedzīvoja zaudējumus kopš 2010. gada. Tiek uzskatīts, ka tad, ja pasākumi netiks noteikti, nozarē jau īstenotie centieni nebūs pietiekami, lai nodrošinātu Savienības ražošanas nozares finansiālās situācijas uzlabošanos, un tā varētu turpināt pasliktināties. |
| --- | --- |

(194)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts Savienības ražošanas nozarei IP laikā ir radījis būtisku kaitējumu. Proti, attiecīgajā periodā pasliktinājušies ar Savienības ražošanas nozares finanšu darbības rezultātiem saistītie kaitējuma rādītāji, piemēram, ražošana, rentabilitāte un ienākumi no ieguldījumiem. Lielākais kaitējums tika nodarīts MVU. Attiecīgajā periodā MVU piedzīvoja zaudējumus kopš 2010. gada. Tiek uzskatīts, ka tad, ja pasākumi netiks noteikti, nozarē jau īstenotie centieni nebūs pietiekami, lai nodrošinātu Savienības ražošanas nozares finansiālās situācijas uzlabošanos, un tā varētu turpināt pasliktināties.

| (195) | Fakts, ka atsevišķi Savienības ražotāji ir sekmīgāki nekā citi, vai Savienības ražošanas nozares situācija pirms attiecīgā perioda neliek apšaubīt šīs izmeklēšanas konstatējumus. |
| --- | --- |

(195)

Fakts, ka atsevišķi Savienības ražotāji ir sekmīgāki nekā citi, vai Savienības ražošanas nozares situācija pirms attiecīgā perioda neliek apšaubīt šīs izmeklēšanas konstatējumus.

| (196) | Paredzams, ka pasākumu noteikšana Savienības tirgū atjaunos efektīvus un godīgus tirdzniecības apstākļus. Tas savukārt radītu papildu pozitīvu ietekmi attiecībā uz tirgus ekonomisko situāciju un rentabilitāti. |
| --- | --- |

(196)

Paredzams, ka pasākumu noteikšana Savienības tirgū atjaunos efektīvus un godīgus tirdzniecības apstākļus. Tas savukārt radītu papildu pozitīvu ietekmi attiecībā uz tirgus ekonomisko situāciju un rentabilitāti.

| (197) | Daži importētāji apgalvoja, ka, ja pasākumi tiks noteikti, attiecīgais ražojums tiks aizstāts ar citiem ražojuma veidiem (nevis Savienībā ražotiem keramikas galda piederumiem un virtuves piederumiem), piemēram, tekstilizstrādājumiem (piemēram, dāvanām paredzētiem izstrādājumiem) vai plastmasas galda piederumiem, tādējādi sniedzot labumu nozarēm, kas nav saistītas ar keramikas izstrādājumiem. Tomēr izmeklēšanā nebija iespējams apstiprināt, ka šāda aizstāšana būtu būtiska. |
| --- | --- |

(197)

Daži importētāji apgalvoja, ka, ja pasākumi tiks noteikti, attiecīgais ražojums tiks aizstāts ar citiem ražojuma veidiem (nevis Savienībā ražotiem keramikas galda piederumiem un virtuves piederumiem), piemēram, tekstilizstrādājumiem (piemēram, dāvanām paredzētiem izstrādājumiem) vai plastmasas galda piederumiem, tādējādi sniedzot labumu nozarēm, kas nav saistītas ar keramikas izstrādājumiem. Tomēr izmeklēšanā nebija iespējams apstiprināt, ka šāda aizstāšana būtu būtiska.

| (198) | Tāpēc tika secināts, ka antidempinga pagaidu pasākumu noteikšana Ķīnas izcelsmes keramikas galda piederumiem un virtuves piederumiem būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(198)

Tāpēc tika secināts, ka antidempinga pagaidu pasākumu noteikšana Ķīnas izcelsmes keramikas galda piederumiem un virtuves piederumiem būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

3.   Nesaistītu importētāju intereses

| (199) | Kā norādīts (4). apsvērumā, ņemot vērā acīmredzami lielo nesaistīto importētāju skaitu, tika piemērots atlases princips. |
| --- | --- |

(199)

Kā norādīts (4). apsvērumā, ņemot vērā acīmredzami lielo nesaistīto importētāju skaitu, tika piemērots atlases princips.

| (200) | Kopumā atlasē iekļautie importētāji IP saņēma piegādes galvenokārt no attiecīgās valsts un keramikas galda piederumu un virtuves piederumu importēšanā un tālākpārdošanā nodarbināja aptuveni 350 cilvēku. Šie uzņēmumi aktīvi darbojās saistībā ar dažādiem ražojumu veidiem – no dāvanām paredzētiem porcelāna priekšmetiem un zīmolu keramikas traukiem līdz vienkāršiem mājsaimniecībām paredzētiem galda piederumiem. To sadarbības līmenis bija dažāds. Piemēram, divi lielākie atlasē iekļautie importētāji, kuri aktīvi darbojas arī mazumtirdzniecības jomā, nesniedza pilnīgu informāciju par rentabilitāti un atšķirību starp iegādes un tālākpārdošanas cenām nesaistītiem klientiem, un viens no tiem pat liedza piekļuvi saviem dokumentiem. Šīs ieinteresētās personas sniedza informāciju tikai par pārveduma iegādes cenām un/vai pārveduma pārdošanas cenām. Tādējādi, lai gan tika vairākkārt pieprasīts, netika saņemta pienācīga informācija, kas sniegtu iespēju novērtēt reprezentatīvo importētāju ar attiecīgo ražojumu saistīto bruto un neto starpību attiecībā uz visu atlasi kopumā. |
| --- | --- |

(200)

Kopumā atlasē iekļautie importētāji IP saņēma piegādes galvenokārt no attiecīgās valsts un keramikas galda piederumu un virtuves piederumu importēšanā un tālākpārdošanā nodarbināja aptuveni 350 cilvēku. Šie uzņēmumi aktīvi darbojās saistībā ar dažādiem ražojumu veidiem – no dāvanām paredzētiem porcelāna priekšmetiem un zīmolu keramikas traukiem līdz vienkāršiem mājsaimniecībām paredzētiem galda piederumiem. To sadarbības līmenis bija dažāds. Piemēram, divi lielākie atlasē iekļautie importētāji, kuri aktīvi darbojas arī mazumtirdzniecības jomā, nesniedza pilnīgu informāciju par rentabilitāti un atšķirību starp iegādes un tālākpārdošanas cenām nesaistītiem klientiem, un viens no tiem pat liedza piekļuvi saviem dokumentiem. Šīs ieinteresētās personas sniedza informāciju tikai par pārveduma iegādes cenām un/vai pārveduma pārdošanas cenām. Tādējādi, lai gan tika vairākkārt pieprasīts, netika saņemta pienācīga informācija, kas sniegtu iespēju novērtēt reprezentatīvo importētāju ar attiecīgo ražojumu saistīto bruto un neto starpību attiecībā uz visu atlasi kopumā.

| (201) | Līdzīgā kārtā divu atlasē iekļauto importētāju/mazumtirgotāju sniegtie dati, kas daudzējādā ziņā nebija pietiekami, nesniedza iespēju novērtēt attiecīgā ražojuma mazumtirgotāju peļņas bruto un neto starpību. Tādējādi, pamatojoties uz atlasē iekļauto importētāju sadarbību, nebija iespējams noteikt ES piegādes ķēdes spēju absorbēt ierosināto antidempinga maksājumu un attiecīgi – šāda maksājuma ietekmi uz mazumtirdzniecības cenu un tādējādi patērētājiem. |
| --- | --- |

(201)

Līdzīgā kārtā divu atlasē iekļauto importētāju/mazumtirgotāju sniegtie dati, kas daudzējādā ziņā nebija pietiekami, nesniedza iespēju novērtēt attiecīgā ražojuma mazumtirgotāju peļņas bruto un neto starpību. Tādējādi, pamatojoties uz atlasē iekļauto importētāju sadarbību, nebija iespējams noteikt ES piegādes ķēdes spēju absorbēt ierosināto antidempinga maksājumu un attiecīgi – šāda maksājuma ietekmi uz mazumtirdzniecības cenu un tādējādi patērētājiem.

| (202) | Tomēr, pirmkārt, attiecībā uz importētājiem jānorāda, ka pārliecinošs to importētāju vairākums, kuri atbildēja uz importētāju atlases jautājumiem, ziņoja par bruto starpību starp iegādes un tālākpārdošanas cenu, kas svārstās no 50 % līdz 200 %. To atlasē iekļauto ieinteresēto personu sniegtie pārbaudītie dati, kuras nodarbojas tikai ar importu, apstiprina, ka šādas bruto starpības ir reprezentatīvas. Otrkārt, publiski pieejamie dokumenti liecina, ka piegādes ķēde Savienībā (t. i., importētāji un turpmākie kanāli) bez grūtībām spētu absorbēt antidempinga maksājumus ierosinātajā līmenī, neapdraudot attiecīgo ekonomikas dalībnieku dzīvotspēju. Saskaņā ar jaunāko publikāciju (10) Ķīnā ražota keramikas krūze, kuru ES izplatītāji iegādājas par USD 0,70 ES mazumtirdzniecībā tiktu pārdota par USD 3,50, piemērojot vairāk nekā 150 % lielu uzcenojumu izplatītāja/mazumtirgotāja interesēs. Šādā gadījumā ierosinātie antidempinga maksājumi attiecībā uz lielāko daļu importa nozīmētu papildu maksu EUR 0,16 apmērā (un EUR 0,36 apmērā ražotājiem, kuri nesadarbojas) ES piegādes ķēdes ietvaros, kurā kopumā saistībā ar šo konkrēto ražojumu pastāvētu bruto starpība EUR 2,08 apmērā. Turklāt 2009. gada CBI tirgus pētījumā par “galda piederumiem, virtuves piederumiem un citiem mājsaimniecības tirgiem”, kas ir minēts (112) apsvērumā, ir norādīts, ka CIF cenas līdz Savienības robežai un patērētāju cenu rādītāji svārstās starp 2,6 un 5,3 (11). Visbeidzot atlasē iekļautie importētāji/mazumtirgotāji nav norādījuši, ka antidempinga maksājumu noteikšanas gadījumā tie izslēgs keramikas galda piederumus un virtuves piederumus no to īstenotā importa vai pārdošanas. |
| --- | --- |

(202)

Tomēr, pirmkārt, attiecībā uz importētājiem jānorāda, ka pārliecinošs to importētāju vairākums, kuri atbildēja uz importētāju atlases jautājumiem, ziņoja par bruto starpību starp iegādes un tālākpārdošanas cenu, kas svārstās no 50 % līdz 200 %. To atlasē iekļauto ieinteresēto personu sniegtie pārbaudītie dati, kuras nodarbojas tikai ar importu, apstiprina, ka šādas bruto starpības ir reprezentatīvas. Otrkārt, publiski pieejamie dokumenti liecina, ka piegādes ķēde Savienībā (t. i., importētāji un turpmākie kanāli) bez grūtībām spētu absorbēt antidempinga maksājumus ierosinātajā līmenī, neapdraudot attiecīgo ekonomikas dalībnieku dzīvotspēju. Saskaņā ar jaunāko publikāciju (10) Ķīnā ražota keramikas krūze, kuru ES izplatītāji iegādājas par USD 0,70 ES mazumtirdzniecībā tiktu pārdota par USD 3,50, piemērojot vairāk nekā 150 % lielu uzcenojumu izplatītāja/mazumtirgotāja interesēs. Šādā gadījumā ierosinātie antidempinga maksājumi attiecībā uz lielāko daļu importa nozīmētu papildu maksu EUR 0,16 apmērā (un EUR 0,36 apmērā ražotājiem, kuri nesadarbojas) ES piegādes ķēdes ietvaros, kurā kopumā saistībā ar šo konkrēto ražojumu pastāvētu bruto starpība EUR 2,08 apmērā. Turklāt 2009. gada CBI tirgus pētījumā par “galda piederumiem, virtuves piederumiem un citiem mājsaimniecības tirgiem”, kas ir minēts (112) apsvērumā, ir norādīts, ka CIF cenas līdz Savienības robežai un patērētāju cenu rādītāji svārstās starp 2,6 un 5,3 (11). Visbeidzot atlasē iekļautie importētāji/mazumtirgotāji nav norādījuši, ka antidempinga maksājumu noteikšanas gadījumā tie izslēgs keramikas galda piederumus un virtuves piederumus no to īstenotā importa vai pārdošanas.

| (203) | Ņemot vērā minēto, kā arī faktu, ka šīs izmeklēšanas ietvaros līdz šim nav iegūta cita uzticama informācija, tiek provizoriski pieņemts, ka izplatīšanas ķēde kopumā, tostarp importētāji, domājams, spēs absorbēt CIF cenu kāpumu ierosinātajos līmeņos, nesaskaroties ar būtiskām problēmām, un ka patērētāji, domājams, neizjutīs cenu kāpumu. Tomēr ieinteresētās personas vēlreiz tiek skaidri aicinātas par šo jautājumu iesniegt papildu, izsmeļošu un pārbaudāmu informāciju, kas ļautu turpināt analizēt pasākumu ietekmi uz piegādes ķēdi un galu galā – šīs procedūras nākamajā posmā – uz patērētājiem. |
| --- | --- |

(203)

Ņemot vērā minēto, kā arī faktu, ka šīs izmeklēšanas ietvaros līdz šim nav iegūta cita uzticama informācija, tiek provizoriski pieņemts, ka izplatīšanas ķēde kopumā, tostarp importētāji, domājams, spēs absorbēt CIF cenu kāpumu ierosinātajos līmeņos, nesaskaroties ar būtiskām problēmām, un ka patērētāji, domājams, neizjutīs cenu kāpumu. Tomēr ieinteresētās personas vēlreiz tiek skaidri aicinātas par šo jautājumu iesniegt papildu, izsmeļošu un pārbaudāmu informāciju, kas ļautu turpināt analizēt pasākumu ietekmi uz piegādes ķēdi un galu galā – šīs procedūras nākamajā posmā – uz patērētājiem.

| (204) | Piezīmes par Savienības interesēm tika saņemtas no vairāk nekā 20 atlasē neiekļautiem importētājiem, galvenokārt mazajiem uzņēmumiem, Eiropas un starptautiskās tirdzniecības apvienības, Zviedrijas importētāju un mazumtirgotāju apvienības, Nīderlandes importētāju no Tālajiem Austrumiem apvienības un Vācijas importētāju apvienības un tīkla. Importētāji pauda kopīgas bažas par to, ka pasākumi ietvertu importa cenu kāpumu, (daļēju) to uzņēmējdarbības sašaurināšanos un tādējādi kopumā tos ietekmētu negatīvi, cita starpā saistībā ar starpībām un rentabilitāti. Pamatojoties uz secinājumiem, kas ir sniegti nākamajā apsvērumā un (202) apsvērumā, šos argumentus nav iespējams ņemt vērā. |
| --- | --- |

(204)

Piezīmes par Savienības interesēm tika saņemtas no vairāk nekā 20 atlasē neiekļautiem importētājiem, galvenokārt mazajiem uzņēmumiem, Eiropas un starptautiskās tirdzniecības apvienības, Zviedrijas importētāju un mazumtirgotāju apvienības, Nīderlandes importētāju no Tālajiem Austrumiem apvienības un Vācijas importētāju apvienības un tīkla. Importētāji pauda kopīgas bažas par to, ka pasākumi ietvertu importa cenu kāpumu, (daļēju) to uzņēmējdarbības sašaurināšanos un tādējādi kopumā tos ietekmētu negatīvi, cita starpā saistībā ar starpībām un rentabilitāti. Pamatojoties uz secinājumiem, kas ir sniegti nākamajā apsvērumā un (202) apsvērumā, šos argumentus nav iespējams ņemt vērā.

| (205) | Vairāki importētāji norādīja, ka pasākumu piemērošanas gadījumā importētāju uzņēmumos likvidēto darbavietu skaits būtu lielāks nekā Savienības ražotāju uzņēmumos saglabāto darbavietu skaits. Tomēr pretrunā šim apgalvojumam ir citu importētāju atsauksmes, kurās ir norādīts, ka viņi varētu aizstāt keramikas preces ar ražojumiem, kas nav izgatavoti no keramikas (piemēram, dāvanām paredzētiem tekstilizstrādājumiem), vai ka viņi būtu gatavi iegādāties lielāku preču daudzumu Savienībā. |
| --- | --- |

(205)

Vairāki importētāji norādīja, ka pasākumu piemērošanas gadījumā importētāju uzņēmumos likvidēto darbavietu skaits būtu lielāks nekā Savienības ražotāju uzņēmumos saglabāto darbavietu skaits. Tomēr pretrunā šim apgalvojumam ir citu importētāju atsauksmes, kurās ir norādīts, ka viņi varētu aizstāt keramikas preces ar ražojumiem, kas nav izgatavoti no keramikas (piemēram, dāvanām paredzētiem tekstilizstrādājumiem), vai ka viņi būtu gatavi iegādāties lielāku preču daudzumu Savienībā.

| (206) | Zviedrijas apvienības pārstāvji apgalvoja, ka gadījumā, ja tiem nāktos rast alternatīvas Ķīnas importam, pasākumi radītu negatīvu ekonomisko ietekmi uz importētājiem saistībā ar ievērojamām resursu sadales un pārvaldes izmaksām. Eiropas un starptautiskās tirdzniecības apvienības pārstāvji norādīja, ka piegādātāju maiņa ir sarežģīta, jo importētāji jau ir veikuši lielus ar piegādātājiem saistītus ieguldījumus. Tomēr šķiet, ka daži importētāji, kuri dod priekšroku iespējai mainīt piegādes avotus, to neuzskata par svarīgāko problēmu. Turklāt fakts, ka piedāvātie ražojumi un Savienības patēriņš mainās saskaņā ar modes tendencēm, liecina, ka izmaksu rašanās saistībā ar jaunu ražojumu izstrādi (ko nodrošina jauni piegādātāji) ir raksturīga šīs nozares iezīme. |
| --- | --- |

(206)

Zviedrijas apvienības pārstāvji apgalvoja, ka gadījumā, ja tiem nāktos rast alternatīvas Ķīnas importam, pasākumi radītu negatīvu ekonomisko ietekmi uz importētājiem saistībā ar ievērojamām resursu sadales un pārvaldes izmaksām. Eiropas un starptautiskās tirdzniecības apvienības pārstāvji norādīja, ka piegādātāju maiņa ir sarežģīta, jo importētāji jau ir veikuši lielus ar piegādātājiem saistītus ieguldījumus. Tomēr šķiet, ka daži importētāji, kuri dod priekšroku iespējai mainīt piegādes avotus, to neuzskata par svarīgāko problēmu. Turklāt fakts, ka piedāvātie ražojumi un Savienības patēriņš mainās saskaņā ar modes tendencēm, liecina, ka izmaksu rašanās saistībā ar jaunu ražojumu izstrādi (ko nodrošina jauni piegādātāji) ir raksturīga šīs nozares iezīme.

| (207) | Vairāki atlasē neiekļauti importētāji apgalvoja, ka Savienības ražotnes nav ieinteresētas ražot citu zīmolu produktus. Tomēr izmeklēšanas rezultāti saistībā ar atlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem (atklājot, ka tie ražo zīmolu preces trešām pusēm), cita importētāja iesniegtās atsauksmes un fakts, ka vairāki importētāji, kuri izplata sava zīmola ražojumus, daļu no sava preču klāsta iepērk Savienībā, bija pretrunā šim apgalvojumam. |
| --- | --- |

(207)

Vairāki atlasē neiekļauti importētāji apgalvoja, ka Savienības ražotnes nav ieinteresētas ražot citu zīmolu produktus. Tomēr izmeklēšanas rezultāti saistībā ar atlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem (atklājot, ka tie ražo zīmolu preces trešām pusēm), cita importētāja iesniegtās atsauksmes un fakts, ka vairāki importētāji, kuri izplata sava zīmola ražojumus, daļu no sava preču klāsta iepērk Savienībā, bija pretrunā šim apgalvojumam.

| (208) | Viens atlasē neiekļauts importētājs norādīja, ka tas nevēlas informāciju par ražošanas idejām, ražojuma noformējumu un norisēm uzņēmuma ietvaros darīt pieejamu vairākiem konkurējošiem Savienības keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražotājiem. Tomēr izmeklēšana neapliecināja, ka šīs bažas importētāju vidū būtu plaši izplatītas. Būtu jānorāda, ka attiecīgajam importētājam bija juridiski strīdi ar vairākiem Vācijas ražotājiem un ka daļa tā kolekcijas tiešā veidā konkurē ar Savienības ražotāju precēm. |
| --- | --- |

(208)

Viens atlasē neiekļauts importētājs norādīja, ka tas nevēlas informāciju par ražošanas idejām, ražojuma noformējumu un norisēm uzņēmuma ietvaros darīt pieejamu vairākiem konkurējošiem Savienības keramikas galda piederumu un virtuves piederumu ražotājiem. Tomēr izmeklēšana neapliecināja, ka šīs bažas importētāju vidū būtu plaši izplatītas. Būtu jānorāda, ka attiecīgajam importētājam bija juridiski strīdi ar vairākiem Vācijas ražotājiem un ka daļa tā kolekcijas tiešā veidā konkurē ar Savienības ražotāju precēm.

| (209) | Vairāki importētāji apgalvoja, ka viņi nevar iegādāties preces no Savienības ražotājiem, jo to cenas ir augstākas, tie nevar ražot amatniecības izstrādājumus, nespēj piedāvāt īsus ražošanas ciklus, elastību un atbilstošu organizāciju, lai pienācīgi nodrošinātu lielo mazumtirgotāju vajadzības, kuri piedāvā daudzus ražojumus, un/vai tāpēc, ka tie nenodrošina vairākus ražošanas procesus, kvalitātes līmeņus, greznojumu veidus vai formas. Šīs ieinteresētās personas apgalvoja, ka problēmas bija īpaši svarīgas saistībā ar amatniecības izstrādājumiem un precēm, kas paredzēti reklāmas nolūkiem (piemēram, keramikas izstrādājumiem), konkrētiem zīmolu ražojumiem, kuru pārdošanai ir vajadzīga licence, atsevišķu reģistrētu funkcionālu modeļu un specializētu izstrādājumu vai ēdināšanas piederumu (piemēram, lielu porcelāna izstrādājumu) ražošanu. Daži importētāji apgalvoja, ka importam no Ķīnas nav alternatīvu. Tomēr izmeklēšanā tika konstatēts, ka vairums importētāju, kuri pieteicās, iepērk dažādu klāstu un atšķirīgas kvalitātes keramikas galda piederumus un/vai virtuves piederumus no vairākiem avotiem, tostarp Savienības ražotājiem. Turklāt Savienības ražotāji piedāvā daudzveidīgu ražojumu klāstu, un to ražošanas jauda sniedz iespēju Savienības tirgū pārdot lielākus preču apjomus. |
| --- | --- |

(209)

Vairāki importētāji apgalvoja, ka viņi nevar iegādāties preces no Savienības ražotājiem, jo to cenas ir augstākas, tie nevar ražot amatniecības izstrādājumus, nespēj piedāvāt īsus ražošanas ciklus, elastību un atbilstošu organizāciju, lai pienācīgi nodrošinātu lielo mazumtirgotāju vajadzības, kuri piedāvā daudzus ražojumus, un/vai tāpēc, ka tie nenodrošina vairākus ražošanas procesus, kvalitātes līmeņus, greznojumu veidus vai formas. Šīs ieinteresētās personas apgalvoja, ka problēmas bija īpaši svarīgas saistībā ar amatniecības izstrādājumiem un precēm, kas paredzēti reklāmas nolūkiem (piemēram, keramikas izstrādājumiem), konkrētiem zīmolu ražojumiem, kuru pārdošanai ir vajadzīga licence, atsevišķu reģistrētu funkcionālu modeļu un specializētu izstrādājumu vai ēdināšanas piederumu (piemēram, lielu porcelāna izstrādājumu) ražošanu. Daži importētāji apgalvoja, ka importam no Ķīnas nav alternatīvu. Tomēr izmeklēšanā tika konstatēts, ka vairums importētāju, kuri pieteicās, iepērk dažādu klāstu un atšķirīgas kvalitātes keramikas galda piederumus un/vai virtuves piederumus no vairākiem avotiem, tostarp Savienības ražotājiem. Turklāt Savienības ražotāji piedāvā daudzveidīgu ražojumu klāstu, un to ražošanas jauda sniedz iespēju Savienības tirgū pārdot lielākus preču apjomus.

| (210) | Kopumā var secināt, ka pasākumu ieviešana var patiešām negatīvi ietekmēt dažu importētāju finanšu stāvokli. Tomēr kopumā nav gaidāms, ka šai negatīvajai ietekmei būs ievērojama finanšu ietekme uz importētāju vispārējo stāvokli. Kopumā gaidāms, ka tie spēj (daļēji) absorbēt cenu kāpumus un/vai (daļēji) pārnest maksājumu uz saviem klientiem (t. i., vairumtirgotājiem, izplatītājiem, mazumtirgotājiem), jo vairāk tāpēc, ka maksājumi ietekmē galveno avotu tirgū. Saistībā ar importētājiem, kuri pieteicās un kuri vienlaikus ir arī mazumtirgotāji, izmeklēšana apliecināja, ka attiecīgais ražojums veido tikai nelielu to kopējās uzņēmējdarbības daļu. Šo ieinteresēto personu iesniegtā informācija nesniedza iespēju pienācīgi kvantitatīvi izteikt to, cik lielā mērā tās spētu absorbēt ierosināto maksājumu līmeņu radīto iegādes cenu kāpumu, bet, kā norādīts (202)–(203) apsvērumā, līdz šim apkopotā informācija neliecina, ka šāda absorbēšana būtu neiespējama. |
| --- | --- |

(210)

Kopumā var secināt, ka pasākumu ieviešana var patiešām negatīvi ietekmēt dažu importētāju finanšu stāvokli. Tomēr kopumā nav gaidāms, ka šai negatīvajai ietekmei būs ievērojama finanšu ietekme uz importētāju vispārējo stāvokli. Kopumā gaidāms, ka tie spēj (daļēji) absorbēt cenu kāpumus un/vai (daļēji) pārnest maksājumu uz saviem klientiem (t. i., vairumtirgotājiem, izplatītājiem, mazumtirgotājiem), jo vairāk tāpēc, ka maksājumi ietekmē galveno avotu tirgū. Saistībā ar importētājiem, kuri pieteicās un kuri vienlaikus ir arī mazumtirgotāji, izmeklēšana apliecināja, ka attiecīgais ražojums veido tikai nelielu to kopējās uzņēmējdarbības daļu. Šo ieinteresēto personu iesniegtā informācija nesniedza iespēju pienācīgi kvantitatīvi izteikt to, cik lielā mērā tās spētu absorbēt ierosināto maksājumu līmeņu radīto iegādes cenu kāpumu, bet, kā norādīts (202)–(203) apsvērumā, līdz šim apkopotā informācija neliecina, ka šāda absorbēšana būtu neiespējama.

| (211) | Tāpēc provizoriski tiek secināts, ka pasākumu noteikšanai ierosinātajos līmeņos nav būtiskas negatīvas ietekmes uz attiecīgā ražojuma nesaistīto importētāju situāciju. |
| --- | --- |

(211)

Tāpēc provizoriski tiek secināts, ka pasākumu noteikšanai ierosinātajos līmeņos nav būtiskas negatīvas ietekmes uz attiecīgā ražojuma nesaistīto importētāju situāciju.

4.   Citu ekonomikas nozaru intereses

| (212) | Vairāki importētāji apgalvoja, ka jebkuru pasākumu noteikšana, domājams, negatīvi ietekmēs importētāju uzņēmējdarbības partnerus, sākot ar glazējuma un dekorējuma uzņēmumiem, līdz vairumtirgotājiem, izplatītājiem vai mazumtirgotājiem. Saistībā ar to viņi apgalvoja, ka pasākumu noteikšanas rezultātā, piemēram, dizaineru un materiāltehniskās apgādes jomā nodarbināto skaits, kuri zaudēs darbu to “satelītu uzņēmumos”, iespējams, būs lielāks par Savienības ražošanas nozarē saglabāto/radīto darbavietu skaitu. Daži importētāji arī apgalvoja, ka ražojumu trūkums tieši ietekmēs dāvanu preču nozari, reklāmas nozari, viesnīcu un ēdināšanas nozares, grupu ēdināšanu un komerciālos patērētājus kopumā. Tas īsā periodā radītu cenu konkurences palielināšanos lielu nocenoto preču veikalu līmenī. Ciestu arī iestādes, kuru budžeta līdzekļi parasti ir nepietiekami, piemēram, aprūpes iestādes. Turklāt dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka antidempinga pasākumi nozīmētu izejmateriālu trūkumu mākslinieciskam un radošam darbam, ko veic, piemēram, porcelāna apgleznotāji vai amatnieku darbnīcas. |
| --- | --- |

(212)

Vairāki importētāji apgalvoja, ka jebkuru pasākumu noteikšana, domājams, negatīvi ietekmēs importētāju uzņēmējdarbības partnerus, sākot ar glazējuma un dekorējuma uzņēmumiem, līdz vairumtirgotājiem, izplatītājiem vai mazumtirgotājiem. Saistībā ar to viņi apgalvoja, ka pasākumu noteikšanas rezultātā, piemēram, dizaineru un materiāltehniskās apgādes jomā nodarbināto skaits, kuri zaudēs darbu to “satelītu uzņēmumos”, iespējams, būs lielāks par Savienības ražošanas nozarē saglabāto/radīto darbavietu skaitu. Daži importētāji arī apgalvoja, ka ražojumu trūkums tieši ietekmēs dāvanu preču nozari, reklāmas nozari, viesnīcu un ēdināšanas nozares, grupu ēdināšanu un komerciālos patērētājus kopumā. Tas īsā periodā radītu cenu konkurences palielināšanos lielu nocenoto preču veikalu līmenī. Ciestu arī iestādes, kuru budžeta līdzekļi parasti ir nepietiekami, piemēram, aprūpes iestādes. Turklāt dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka antidempinga pasākumi nozīmētu izejmateriālu trūkumu mākslinieciskam un radošam darbam, ko veic, piemēram, porcelāna apgleznotāji vai amatnieku darbnīcas.

| (213) | Ir konstatēts, ka visi šie apgalvojumi ir nepamatoti. No vienas puses, šo importētāju paziņojumi šķiet pretrunā tiem viņu iesniegumos iekļautajiem punktiem, kuros viņi norāda, ka varētu aizstāt keramikas preces ar ražojumiem, kas nav izgatavoti no keramikas (piemēram, dāvanām paredzētiem tekstilizstrādājumiem), tādējādi jebkurā gadījumā paļaujoties uz to ierastajiem minētajiem uzņēmējdarbības partneriem. Turklāt paredzams, ka Savienības ražošanas nozares “satelīta uzņēmumi” gūs labumu no pasākumu noteikšanas. No otras puses, izmeklēšanā nebija iespējams konstatēt, ka gadījumā, ja imports no Ķīnas netiktu veikts par dempinga cenām, rastos ražojumu nepietiekamība. Pasākumi ir izstrādāti ar mērķi radīt līdzvērtīgus konkurences apstākļus visiem keramikas galda piederumu un virtuves piederumu piegādātājiem, nevis nevajadzīgi ierobežot importu no attiecīgās valsts. Iestādes, kuru budžeta līdzekļi parasti ir nepietiekami, piemēram, aprūpes iestādes, minēto cenu konkurences palielināšanos varētu uzskatīt par pozitīvu ietekmi. |
| --- | --- |

(213)

Ir konstatēts, ka visi šie apgalvojumi ir nepamatoti. No vienas puses, šo importētāju paziņojumi šķiet pretrunā tiem viņu iesniegumos iekļautajiem punktiem, kuros viņi norāda, ka varētu aizstāt keramikas preces ar ražojumiem, kas nav izgatavoti no keramikas (piemēram, dāvanām paredzētiem tekstilizstrādājumiem), tādējādi jebkurā gadījumā paļaujoties uz to ierastajiem minētajiem uzņēmējdarbības partneriem. Turklāt paredzams, ka Savienības ražošanas nozares “satelīta uzņēmumi” gūs labumu no pasākumu noteikšanas. No otras puses, izmeklēšanā nebija iespējams konstatēt, ka gadījumā, ja imports no Ķīnas netiktu veikts par dempinga cenām, rastos ražojumu nepietiekamība. Pasākumi ir izstrādāti ar mērķi radīt līdzvērtīgus konkurences apstākļus visiem keramikas galda piederumu un virtuves piederumu piegādātājiem, nevis nevajadzīgi ierobežot importu no attiecīgās valsts. Iestādes, kuru budžeta līdzekļi parasti ir nepietiekami, piemēram, aprūpes iestādes, minēto cenu konkurences palielināšanos varētu uzskatīt par pozitīvu ietekmi.

| (214) | Zviedrijas apvienība apgalvoja, ka pasākumiem būtu negatīva ekonomiskā ietekme uz vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības nozarēm Zviedrijā. Tā prognozēja nodarbinātības samazināšanos 2–3 % apmērā (kas vairāk skartu jauniešus) un importa sarukšanu par 20 %. Tomēr šķiet, ka minētā ietekme ir pārspīlēta. Šajā saistībā ir vērts pievērst uzmanību apstāklim, ka neviens no importētājiem, kuri vienlaikus ir arī mazumtirgotāji un kuri izmeklēšanas ietvaros iesniedza atsauksmes, nenorādīja, ka gadījumā, ja tiks noteikti antidempinga pasākumi, viss ražojums tiks izslēgts no to ražojumu klāsta. Ar nodarbinātību saistītās prognozes pasākumu noteikšanas gadījumā, ko sniedza viens no šiem importētājiem, būtībā ir identiskas prognozēm gadījumā, ja pasākumi tiks noteikti. |
| --- | --- |

(214)

Zviedrijas apvienība apgalvoja, ka pasākumiem būtu negatīva ekonomiskā ietekme uz vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības nozarēm Zviedrijā. Tā prognozēja nodarbinātības samazināšanos 2–3 % apmērā (kas vairāk skartu jauniešus) un importa sarukšanu par 20 %. Tomēr šķiet, ka minētā ietekme ir pārspīlēta. Šajā saistībā ir vērts pievērst uzmanību apstāklim, ka neviens no importētājiem, kuri vienlaikus ir arī mazumtirgotāji un kuri izmeklēšanas ietvaros iesniedza atsauksmes, nenorādīja, ka gadījumā, ja tiks noteikti antidempinga pasākumi, viss ražojums tiks izslēgts no to ražojumu klāsta. Ar nodarbinātību saistītās prognozes pasākumu noteikšanas gadījumā, ko sniedza viens no šiem importētājiem, būtībā ir identiskas prognozēm gadījumā, ja pasākumi tiks noteikti.

| (215) | CCCLA norādīja uz Dānijas pētījumu, kurā pausts, ka par katru euro, ko Savienības ražotāji iegūst, pateicoties tirdzniecības aizsardzībai, lietotāju uzņēmumiem Savienībā ir jāsamaksā vairāk nekā 60 reizes lielāka summa. Tomēr šis paziņojums ir ļoti vispārīgs, tas nav konkrēti saistīts ar šo izmeklēšanu, un nav pierādījumu, kas šajā izmeklēšanā apliecinātu, ka radītā ietekme patiešām būtu šāda. |
| --- | --- |

(215)

CCCLA norādīja uz Dānijas pētījumu, kurā pausts, ka par katru euro, ko Savienības ražotāji iegūst, pateicoties tirdzniecības aizsardzībai, lietotāju uzņēmumiem Savienībā ir jāsamaksā vairāk nekā 60 reizes lielāka summa. Tomēr šis paziņojums ir ļoti vispārīgs, tas nav konkrēti saistīts ar šo izmeklēšanu, un nav pierādījumu, kas šajā izmeklēšanā apliecinātu, ka radītā ietekme patiešām būtu šāda.

| (216) | Specializētu mazumtirgotāju reklāmas pasākumu nodrošinātājs, kas sadarbojas ar ietekmīgākajiem mazumtirgotājiem visā pasaulē, apgalvoja, ka tā uzņēmējdarbībā īsos periodos ir vajadzīgi lieli preču apjomi mazumtirdzniecības reklāmas kampaņām, kas ilgst dažus mēnešus. Šī ieinteresētā persona, kura aptuveni divas trešdaļas no precēm saņem no Āzijas, galvenokārt Ķīnas, norādīja, ka būtisks maksājums iznīcinātu tā spēju turpmāk pārdot preces ar atlaidēm. Ir jāatzīst, ka antidempinga maksājumi var negatīvi ietekmēt šādu uzņēmējdarbības veidu. Tomēr maksājumu mērķis nav izslēgt Ķīnā ražotās preces no tirgus. Turklāt pēdējo trīs gadu laikā Savienības ražotāji nodrošināja 33 % no pieprasījuma, kas daļēji tiek klasificēts kā nestabilais pieprasījums. |
| --- | --- |

(216)

Specializētu mazumtirgotāju reklāmas pasākumu nodrošinātājs, kas sadarbojas ar ietekmīgākajiem mazumtirgotājiem visā pasaulē, apgalvoja, ka tā uzņēmējdarbībā īsos periodos ir vajadzīgi lieli preču apjomi mazumtirdzniecības reklāmas kampaņām, kas ilgst dažus mēnešus. Šī ieinteresētā persona, kura aptuveni divas trešdaļas no precēm saņem no Āzijas, galvenokārt Ķīnas, norādīja, ka būtisks maksājums iznīcinātu tā spēju turpmāk pārdot preces ar atlaidēm. Ir jāatzīst, ka antidempinga maksājumi var negatīvi ietekmēt šādu uzņēmējdarbības veidu. Tomēr maksājumu mērķis nav izslēgt Ķīnā ražotās preces no tirgus. Turklāt pēdējo trīs gadu laikā Savienības ražotāji nodrošināja 33 % no pieprasījuma, kas daļēji tiek klasificēts kā nestabilais pieprasījums.

| (217) | Tāpēc šajā provizoriskajā posmā secināja, ka priekšrocības, kas tiktu radītas, ja novērstu kaitējumu pārējām šajā izmeklēšanā iesaistītajām personām, nosakot pagaidu pasākumus attiecīgā ražojuma importam, būtu lielākas par to iespējamo negatīvo ietekmi uz citām ekonomikas nozarēm. |
| --- | --- |

(217)

Tāpēc šajā provizoriskajā posmā secināja, ka priekšrocības, kas tiktu radītas, ja novērstu kaitējumu pārējām šajā izmeklēšanā iesaistītajām personām, nosakot pagaidu pasākumus attiecīgā ražojuma importam, būtu lielākas par to iespējamo negatīvo ietekmi uz citām ekonomikas nozarēm.

5.   Patērētāju (mājsaimniecību) intereses

| (218) | Informāciju nesniedza neviena puse, kas tieši pārstāv galapatērētājus, piemēram, patērētāju apvienības. |
| --- | --- |

(218)

Informāciju nesniedza neviena puse, kas tieši pārstāv galapatērētājus, piemēram, patērētāju apvienības.

| (219) | Tomēr, ņemot vērā iepriekš (202) apsvērumā minēto publiski pieejamo informāciju, tiek provizoriski secināts, ka piegādes ķēde absorbēs pasākumus ierosinātājā maksājumu līmenī, mazumtirdzniecības līmenī patērētājiem neradot augstākas cenas. |
| --- | --- |

(219)

Tomēr, ņemot vērā iepriekš (202) apsvērumā minēto publiski pieejamo informāciju, tiek provizoriski secināts, ka piegādes ķēde absorbēs pasākumus ierosinātājā maksājumu līmenī, mazumtirdzniecības līmenī patērētājiem neradot augstākas cenas.

| (220) | Saskaņā ar informāciju, ko sniedza CCCLA un vairākas ieinteresētās personas, kuras pārstāv importētāju un mazumtirgotāju intereses, gadījumā, ja tiks noteikti antidempinga maksājumi, visvairāk cietīs ES patērētāji. Lielākā patērētāju daļa Savienībā ir patērētāji ar zemu ienākumu līmeni, un nestabilajā ES ekonomiskajā situācijā viņi saskarsies ar vēl ierobežotāku izvēli un augstākām cenām, nesaņemot nekādu papildu vērtību. Tiek apgalvots, ka attiecībā uz šo ražojumu pastāv psiholoģiskie cenu griesti un, ja cena ir augstāka, patērētāji ražojumu nepirks. Zināmi ražojumu veidi no tirgus pazudīs vai tiks aizstāti ar citiem materiāliem, piemēram, plastmasu, melamīnu, metālu vai koksni. Kopumā šīs iespējas nozīmēs ekoloģiski kaitīgākus ražojumu. Apgalvoja, ka tiks ierobežota arī izvēle, jo attiecīgais imports, kas nodrošina vairāk nekā 60 % pieprasījuma, tiks izskausts no Savienības tirgus, savukārt nepietiekamā nodrošinājuma dēļ kāps cenas. Dažas ieinteresētās personas norādīja, ka patērētāji iepērkas savu māju tuvumā, bet Savienības ražotāji nevar un nevēlas nodrošināt lētus ražojumus vietējās tirdzniecības vietās. Fakts, ka Vācijas ražotāji var piedāvāt lielākus standarta apjomus par lētu cenu, neapmierinās pieprasījumu Savienības tirgū, kurā ir vajadzīga preču dažādība atbilstīgi mainīgajai modei un tendencēm. Dažās atsauksmēs ir uzsvērts, ka, ja Savienības tirgū turpinās ieplūst imports no Ķīnas, domājams, ka tā apjoms būs ievērojami mazāks un cenas – daudz augstākas papildu maksājumu un darba algu kāpuma dēļ Ķīnā. Tika arī apgalvots, ka, ja ražojums ir dārgs, tā izmantošana nekļūs par jauno paaudžu ieradumu. |
| --- | --- |

(220)

Saskaņā ar informāciju, ko sniedza CCCLA un vairākas ieinteresētās personas, kuras pārstāv importētāju un mazumtirgotāju intereses, gadījumā, ja tiks noteikti antidempinga maksājumi, visvairāk cietīs ES patērētāji. Lielākā patērētāju daļa Savienībā ir patērētāji ar zemu ienākumu līmeni, un nestabilajā ES ekonomiskajā situācijā viņi saskarsies ar vēl ierobežotāku izvēli un augstākām cenām, nesaņemot nekādu papildu vērtību. Tiek apgalvots, ka attiecībā uz šo ražojumu pastāv psiholoģiskie cenu griesti un, ja cena ir augstāka, patērētāji ražojumu nepirks. Zināmi ražojumu veidi no tirgus pazudīs vai tiks aizstāti ar citiem materiāliem, piemēram, plastmasu, melamīnu, metālu vai koksni. Kopumā šīs iespējas nozīmēs ekoloģiski kaitīgākus ražojumu. Apgalvoja, ka tiks ierobežota arī izvēle, jo attiecīgais imports, kas nodrošina vairāk nekā 60 % pieprasījuma, tiks izskausts no Savienības tirgus, savukārt nepietiekamā nodrošinājuma dēļ kāps cenas. Dažas ieinteresētās personas norādīja, ka patērētāji iepērkas savu māju tuvumā, bet Savienības ražotāji nevar un nevēlas nodrošināt lētus ražojumus vietējās tirdzniecības vietās. Fakts, ka Vācijas ražotāji var piedāvāt lielākus standarta apjomus par lētu cenu, neapmierinās pieprasījumu Savienības tirgū, kurā ir vajadzīga preču dažādība atbilstīgi mainīgajai modei un tendencēm. Dažās atsauksmēs ir uzsvērts, ka, ja Savienības tirgū turpinās ieplūst imports no Ķīnas, domājams, ka tā apjoms būs ievērojami mazāks un cenas – daudz augstākas papildu maksājumu un darba algu kāpuma dēļ Ķīnā. Tika arī apgalvots, ka, ja ražojums ir dārgs, tā izmantošana nekļūs par jauno paaudžu ieradumu.

| (221) | Saistībā ar apgalvojumiem par ierobežotāku izvēli ir norādīts, ka izmeklēšana atklāja, ka Savienības ražošanas nozare piedāvā ļoti plašu ražojumu klāstu, kas ir paredzēti dažādiem tirgus segmentiem un izplatīšanas kanāliem. Ir paredzēts, ka pasākumi palīdzēs izmantot visu Savienības ražošanas nozares potenciālu un nodrošinās tirgū vēl plašāku šīs nozares ražojumu klāstu. Turklāt neviens no importētājiem, kuri vienlaikus ir arī mazumtirgotāji, nenorādīja, ka gadījumā, ja tiks ieviesti antidempinga maksājumi, viņi varētu apsvērt ražojuma pilnīgu izņemšanu no sava ražojumu klāsta. |
| --- | --- |

(221)

Saistībā ar apgalvojumiem par ierobežotāku izvēli ir norādīts, ka izmeklēšana atklāja, ka Savienības ražošanas nozare piedāvā ļoti plašu ražojumu klāstu, kas ir paredzēti dažādiem tirgus segmentiem un izplatīšanas kanāliem. Ir paredzēts, ka pasākumi palīdzēs izmantot visu Savienības ražošanas nozares potenciālu un nodrošinās tirgū vēl plašāku šīs nozares ražojumu klāstu. Turklāt neviens no importētājiem, kuri vienlaikus ir arī mazumtirgotāji, nenorādīja, ka gadījumā, ja tiks ieviesti antidempinga maksājumi, viņi varētu apsvērt ražojuma pilnīgu izņemšanu no sava ražojumu klāsta.

| (222) | Saistībā ar apgalvojumiem par augstākām cenām izmeklēšanas mērķis ir radīt līdzvērtīgus konkurences apstākļus, nevis izslēgt Ķīnas preces no Savienības tirgus. Nebija iespējams objektīvi noteikt cenu griestus, kurus pārsniedzot patērētāji vairs nepirktu šādu ražojumu. Turklāt, ņemot vērā apstākli, ka importētājiem bieži vien vismaz gadu ir jāievēro saistoši cenu saraksti, kopumā nav gaidāms, ka viņi īsā laikā spētu pārnest cenu kāpumu uz saviem klientiem. Vēl svarīgāk ir tas, ka, ņemot vērā pasākumu līmeni un būtisko atšķirību starp importa cenu un tālākpārdošanas cenu, maz ticams, ka lietotāji un patērētāji maksās ievērojami augstākas cenas. Maksājums ir aprēķināts, pamatojoties uz CIF importa cenu, un mazumtirdzniecības cena vairākkārt pārsniedz importa cenu. Tādējādi maksājums, visticamāk, tiks absorbēts piegādes ķēdē, kas savieno importētāju un galapatērētāju. Ja kādas cenas paaugstināsies, kāpums būs neliels un neietekmēs patērētāju izvēli. Nav paredzams, ka antidempinga pasākumu dēļ jaunās paaudzes vairs neiegādāsies keramikas galda piederumus un virtuves piederumus. Turklāt ir norādīts, ka izmeklēšana konstatēja, ka Savienības ražošanas nozare var piedāvāt konkurētspējīgas cenas. |
| --- | --- |

(222)

Saistībā ar apgalvojumiem par augstākām cenām izmeklēšanas mērķis ir radīt līdzvērtīgus konkurences apstākļus, nevis izslēgt Ķīnas preces no Savienības tirgus. Nebija iespējams objektīvi noteikt cenu griestus, kurus pārsniedzot patērētāji vairs nepirktu šādu ražojumu. Turklāt, ņemot vērā apstākli, ka importētājiem bieži vien vismaz gadu ir jāievēro saistoši cenu saraksti, kopumā nav gaidāms, ka viņi īsā laikā spētu pārnest cenu kāpumu uz saviem klientiem. Vēl svarīgāk ir tas, ka, ņemot vērā pasākumu līmeni un būtisko atšķirību starp importa cenu un tālākpārdošanas cenu, maz ticams, ka lietotāji un patērētāji maksās ievērojami augstākas cenas. Maksājums ir aprēķināts, pamatojoties uz CIF importa cenu, un mazumtirdzniecības cena vairākkārt pārsniedz importa cenu. Tādējādi maksājums, visticamāk, tiks absorbēts piegādes ķēdē, kas savieno importētāju un galapatērētāju. Ja kādas cenas paaugstināsies, kāpums būs neliels un neietekmēs patērētāju izvēli. Nav paredzams, ka antidempinga pasākumu dēļ jaunās paaudzes vairs neiegādāsies keramikas galda piederumus un virtuves piederumus. Turklāt ir norādīts, ka izmeklēšana konstatēja, ka Savienības ražošanas nozare var piedāvāt konkurētspējīgas cenas.

| (223) | Nebija iespējams secināt, ka pasākumi radītu būtisku ietekmi saistībā ar virtuves piederumu un galda piederumu izgatavošanā izmantotajiem materiāliem. Izvēloties, piemēram, keramikas izstrādājumu, kas paredzēts dāvināšanai, materiāla veids ne vienmēr ir noteicošais faktors. Tomēr nav šaubu, ka materiālu savstarpējā aizvietojamība ne vienmēr ir iespējama. Piemēram, Savienības tiesību akti par pārtikas iepakojumu materiāliem paredz konkrētas prasības attiecībā uz materiāliem, kas nonāk saskarē ar pārtiku. Ir vērts pievērst uzmanību arī tam, ka stabils importētājs, kurš ir arī mazumtirgotājs, uzskata, ka cilvēki turpinās izmantot keramikas šķīvjus, nevis šķīvjus, kas ir izgatavoti no citiem materiāliem, un atbilstīgi šai pārliecībai ir izstrādājis savus paplašināšanās plānus. |
| --- | --- |

(223)

Nebija iespējams secināt, ka pasākumi radītu būtisku ietekmi saistībā ar virtuves piederumu un galda piederumu izgatavošanā izmantotajiem materiāliem. Izvēloties, piemēram, keramikas izstrādājumu, kas paredzēts dāvināšanai, materiāla veids ne vienmēr ir noteicošais faktors. Tomēr nav šaubu, ka materiālu savstarpējā aizvietojamība ne vienmēr ir iespējama. Piemēram, Savienības tiesību akti par pārtikas iepakojumu materiāliem paredz konkrētas prasības attiecībā uz materiāliem, kas nonāk saskarē ar pārtiku. Ir vērts pievērst uzmanību arī tam, ka stabils importētājs, kurš ir arī mazumtirgotājs, uzskata, ka cilvēki turpinās izmantot keramikas šķīvjus, nevis šķīvjus, kas ir izgatavoti no citiem materiāliem, un atbilstīgi šai pārliecībai ir izstrādājis savus paplašināšanās plānus.

| (224) | Apgalvojumi par apgādes problēmām nav pieņemami, jo, no vienas puses, fakts par līdzvērtīgu konkurences apstākļu radīšanu ar godīgām cenām nav pielīdzināms pilnīgai importa apturēšanai no Ķīnas. Gluži pretēji, paredzams, ka ekonomikas dalībnieki visā pasaulē gūs labumu no taisnīgākas tirdzniecības situācijas. No otras puses, tika konstatēts, ka fakts, ka Savienības ražošanas nozare spēj nodrošināt vienu trešdaļu no kopējā Savienības patēriņa, nenozīmē, ka importam no Ķīnas Savienībā būtu jāieplūst par dempinga cenām. Gan Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji, gan fakts, ka šī nozare attiecīgajā periodā nedarbojās ar pilnu jaudu, liecina par to, ka Savienības ražotāji Savienības tirgū patiešām būtu varējuši pārdot lielākus apjomus, ja tajā neieplūstu imports par dempinga cenām. Visbeidzot Ķīna nav vienīgais importa avots Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(224)

Apgalvojumi par apgādes problēmām nav pieņemami, jo, no vienas puses, fakts par līdzvērtīgu konkurences apstākļu radīšanu ar godīgām cenām nav pielīdzināms pilnīgai importa apturēšanai no Ķīnas. Gluži pretēji, paredzams, ka ekonomikas dalībnieki visā pasaulē gūs labumu no taisnīgākas tirdzniecības situācijas. No otras puses, tika konstatēts, ka fakts, ka Savienības ražošanas nozare spēj nodrošināt vienu trešdaļu no kopējā Savienības patēriņa, nenozīmē, ka importam no Ķīnas Savienībā būtu jāieplūst par dempinga cenām. Gan Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji, gan fakts, ka šī nozare attiecīgajā periodā nedarbojās ar pilnu jaudu, liecina par to, ka Savienības ražotāji Savienības tirgū patiešām būtu varējuši pārdot lielākus apjomus, ja tajā neieplūstu imports par dempinga cenām. Visbeidzot Ķīna nav vienīgais importa avots Savienības tirgū.

| (225) | Gan CCCLA minētajā Dānijas pētījumā, gan Zviedrijā veiktā pētījumā, uz kuru atsaucās Zviedrijas apvienība, ir norādīts, ka antidempinga pasākumi kopumā patērētājiem izmaksā dārgi. Tomēr šie paziņojumi ir ļoti vispārīgi, tie nav konkrēti saistīti ar šo izmeklēšanu, un nav pierādījumu, kas šajā izmeklēšanā apliecinātu, ka radītā ietekme patiešām būtu šāda. |
| --- | --- |

(225)

Gan CCCLA minētajā Dānijas pētījumā, gan Zviedrijā veiktā pētījumā, uz kuru atsaucās Zviedrijas apvienība, ir norādīts, ka antidempinga pasākumi kopumā patērētājiem izmaksā dārgi. Tomēr šie paziņojumi ir ļoti vispārīgi, tie nav konkrēti saistīti ar šo izmeklēšanu, un nav pierādījumu, kas šajā izmeklēšanā apliecinātu, ka radītā ietekme patiešām būtu šāda.

| (226) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka noteiktie pasākumi kopumā būtiski neietekmētu patērētājus, piemēram, mājsaimniecības. |
| --- | --- |

(226)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka noteiktie pasākumi kopumā būtiski neietekmētu patērētājus, piemēram, mājsaimniecības.

6.   Secinājums par Savienības interesēm

| (227) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tika provizoriski secināts, ka kopumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai Ķīnas izcelsmes keramikas galda piederumu un virtuves piederumu importam nenoteiktu pagaidu pasākumus. |
| --- | --- |

(227)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tika provizoriski secināts, ka kopumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai Ķīnas izcelsmes keramikas galda piederumu un virtuves piederumu importam nenoteiktu pagaidu pasākumus.

| (228) | Vairāku ieinteresēto pušu paustie apsvērumi, proti, ka antidempinga pasākumi kopumā ir kompromiss saistībā ar to centieniem nodrošināt vairāku Savienības vērtību nostiprināšanu valstīs, kuras neietilpst Savienībā, piemēram, uzlabojot piegādātāju sociālo standartus, īstenojot ar bērnu darbu, vides vai vispārējo attīstību saistītas programmas, neatceļ šā secinājuma pamatotību. Šie jautājumi nevar negatīvi ietekmēt mērķa sasniegšanu saistībā ar atvērtas un taisnīgas tirdzniecības nodrošināšanu, aizsargājot Savienības ražošanu pret starptautiskās tirdzniecības kropļojumiem, piemēram, dempingu, un piemērojot tirdzniecības aizsardzības instrumentus atbilstīgi ES tiesību aktiem un PTO noteikumiem. |
| --- | --- |

(228)

Vairāku ieinteresēto pušu paustie apsvērumi, proti, ka antidempinga pasākumi kopumā ir kompromiss saistībā ar to centieniem nodrošināt vairāku Savienības vērtību nostiprināšanu valstīs, kuras neietilpst Savienībā, piemēram, uzlabojot piegādātāju sociālo standartus, īstenojot ar bērnu darbu, vides vai vispārējo attīstību saistītas programmas, neatceļ šā secinājuma pamatotību. Šie jautājumi nevar negatīvi ietekmēt mērķa sasniegšanu saistībā ar atvērtas un taisnīgas tirdzniecības nodrošināšanu, aizsargājot Savienības ražošanu pret starptautiskās tirdzniecības kropļojumiem, piemēram, dempingu, un piemērojot tirdzniecības aizsardzības instrumentus atbilstīgi ES tiesību aktiem un PTO noteikumiem.

| (229) | Neatkarīgi no iepriekš minētā šim provizoriskajam novērtējumam var būt nepieciešama turpmāka rūpīga analīze pēc ieinteresēto personu komentāru saņemšanas. |
| --- | --- |

(229)

Neatkarīgi no iepriekš minētā šim provizoriskajam novērtējumam var būt nepieciešama turpmāka rūpīga analīze pēc ieinteresēto personu komentāru saņemšanas.

G.   PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (230) | Ņemot vērā secinājumus, kas gūti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu, ko imports par dempinga cenām rada Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(230)

Ņemot vērā secinājumus, kas gūti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu, ko imports par dempinga cenām rada Savienības ražošanas nozarei.

| (231) | Nosakot šo pasākumu līmeni, tika ņemtas vērā konstatētās dempinga starpības un maksājuma apmērs, kas nepieciešams Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma novēršanai. |
| --- | --- |

(231)

Nosakot šo pasākumu līmeni, tika ņemtas vērā konstatētās dempinga starpības un maksājuma apmērs, kas nepieciešams Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma novēršanai.

| (232) | Aprēķinot maksājuma summu, kas vajadzīga kaitnieciskā dempinga ietekmes novēršanai, uzskatīja, ka pasākumiem jābūt tādiem, kas ļautu Savienības ražošanas nozarei segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, kādu šāda veida nozare attiecīgajā segmentā varētu pamatoti gūt normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nav importa par dempinga cenām, pārdodot līdzīgu ražojumu Savienībā. Kā skaidrots (135) apsvērumā, peļņas starpība 6 % apmērā no apgrozījuma provizoriski tiek uzskatīta par piemērotu minimumu, ko Savienības ražošanas nozarē varētu sasniegt, ja nebūtu kaitnieciska dempinga. |
| --- | --- |

(232)

Aprēķinot maksājuma summu, kas vajadzīga kaitnieciskā dempinga ietekmes novēršanai, uzskatīja, ka pasākumiem jābūt tādiem, kas ļautu Savienības ražošanas nozarei segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, kādu šāda veida nozare attiecīgajā segmentā varētu pamatoti gūt normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nav importa par dempinga cenām, pārdodot līdzīgu ražojumu Savienībā. Kā skaidrots (135) apsvērumā, peļņas starpība 6 % apmērā no apgrozījuma provizoriski tiek uzskatīta par piemērotu minimumu, ko Savienības ražošanas nozarē varētu sasniegt, ja nebūtu kaitnieciska dempinga.

| (233) | Tādējādi tika aprēķināta Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanas cena, kas nerada kaitējumu. Cena, kas nerada kaitējumu, tika noteikta, atrēķinot no EXW cenas faktisko peļņu un tādējādi aprēķinātajai Savienības ražošanas nozares rentablajai pārdošanas cenai pieskaitot iepriekš minēto peļņas starpību 6 % apmērā. |
| --- | --- |

(233)

Tādējādi tika aprēķināta Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanas cena, kas nerada kaitējumu. Cena, kas nerada kaitējumu, tika noteikta, atrēķinot no EXW cenas faktisko peļņu un tādējādi aprēķinātajai Savienības ražošanas nozares rentablajai pārdošanas cenai pieskaitot iepriekš minēto peļņas starpību 6 % apmērā.

| (234) | Tad tika noteikts vajadzīgais cenas paaugstinājums, pamatojoties uz salīdzinājumu starp vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenas samazinājuma aprēķinos un ko prasīja ĶTR ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, un Savienības tirgū pārdoto ražojumu cenu, kura nerada kaitējumu un kuru Savienības ražošanas nozare prasīja IP laikā. Minētajā salīdzinājumā iegūto starpību izteica procentos no vidējās kopējās CIF importa vērtības. |
| --- | --- |

(234)

Tad tika noteikts vajadzīgais cenas paaugstinājums, pamatojoties uz salīdzinājumu starp vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenas samazinājuma aprēķinos un ko prasīja ĶTR ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, un Savienības tirgū pārdoto ražojumu cenu, kura nerada kaitējumu un kuru Savienības ražošanas nozare prasīja IP laikā. Minētajā salīdzinājumā iegūto starpību izteica procentos no vidējās kopējās CIF importa vērtības.

2.   Pagaidu pasākumi

| (235) | Ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu antidempinga pagaidu pasākumi ĶTR izcelsmes importam jānosaka kā mazākais no diviem lielumiem – dempinga starpība vai kaitējuma novēršanas līmenis – saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu. |
| --- | --- |

(235)

Ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu antidempinga pagaidu pasākumi ĶTR izcelsmes importam jānosaka kā mazākais no diviem lielumiem – dempinga starpība vai kaitējuma novēršanas līmenis – saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu.

| (236) | Pamatojoties uz minēto, antidempinga maksājumu likmes šajā gadījumā ir noteiktas dempinga starpību līmenī. |
| --- | --- |

(236)

Pamatojoties uz minēto, antidempinga maksājumu likmes šajā gadījumā ir noteiktas dempinga starpību līmenī.

| (237) | Individuāla uzņēmuma antidempinga maksājuma likmes, kas minētas šajā regulā, noteica, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi ir piemērojamas vienīgi to ĶTR izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi un tādējādi konkrēti minētie tiesību subjekti. Uz importētajiem ražojumiem, kurus ražojis kāds cits uzņēmums, kas nav īpaši minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot ražošanas vienības, kuras ir saistītas ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar attiecināt šīs likmes, un uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi. |
| --- | --- |

(237)

Individuāla uzņēmuma antidempinga maksājuma likmes, kas minētas šajā regulā, noteica, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi ir piemērojamas vienīgi to ĶTR izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi un tādējādi konkrēti minētie tiesību subjekti. Uz importētajiem ražojumiem, kurus ražojis kāds cits uzņēmums, kas nav īpaši minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot ražošanas vienības, kuras ir saistītas ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar attiecināt šīs likmes, un uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.

| (238) | Visas prasības piemērot uzņēmumam atsevišķas antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšanas) nekavējoties jāadresē Komisijai (12), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par jebkurām tām pārmaiņām uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdevumiem iekšzemes tirgū un eksportu, kas saistītas, piemēram, ar šo nosaukuma maiņu vai šīm pārmaiņām ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumos. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālās maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(238)

Visas prasības piemērot uzņēmumam atsevišķas antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšanas) nekavējoties jāadresē Komisijai (12), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par jebkurām tām pārmaiņām uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdevumiem iekšzemes tirgū un eksportu, kas saistītas, piemēram, ar šo nosaukuma maiņu vai šīm pārmaiņām ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumos. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālās maksājuma likmes.

| (239) | Lai nodrošinātu antidempinga maksājuma pareizu piemērošanu, atlikusī maksājuma likme jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri IP neveica eksportu uz Savienību. |
| --- | --- |

(239)

Lai nodrošinātu antidempinga maksājuma pareizu piemērošanu, atlikusī maksājuma likme jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri IP neveica eksportu uz Savienību.

| (240) | Ieinteresētā persona pieprasīja, lai pasākumi, ja tādi tiks īstenoti, tiktu piemēroti minimālās cenas veidā. Ieinteresēta persona norādīja, ka vērtībai atbilstoši nodokļi īpaši smagi skartu patērētājus, kuri iegādājas augstas kvalitātes un/vai smagus importētos ražojumus. Tomēr izmeklēšana konstatēja, ka neviens cits pasākumu veids nebūtu bijis piemērotāks, ņemot vērā izstrādājumu klāstu, kas ietilpst ražojumu jomā. |
| --- | --- |

(240)

Ieinteresētā persona pieprasīja, lai pasākumi, ja tādi tiks īstenoti, tiktu piemēroti minimālās cenas veidā. Ieinteresēta persona norādīja, ka vērtībai atbilstoši nodokļi īpaši smagi skartu patērētājus, kuri iegādājas augstas kvalitātes un/vai smagus importētos ražojumus. Tomēr izmeklēšana konstatēja, ka neviens cits pasākumu veids nebūtu bijis piemērotāks, ņemot vērā izstrādājumu klāstu, kas ietilpst ražojumu jomā.

| (241) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, konstatētā dempinga starpība, kaitējuma norma un pagaidu maksājuma likmes ir šādas.








  Uzņēmums | Dempinga starpība | Kaitējuma starpība | Provizoriskā maksājuma likme |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd un Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd | 26,8 % | 45,3 % | 26,8 % |
| Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd un Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd | 31,2 % | 85,3 % | 31,2 % |
| CHL International Ltd un CHL Porcelain Industries Ltd | 30,0 % | 109,3 % | 30,0 % |
| Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd un Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd | 17,6 % | 76,0 % | 17,6 % |
| Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd | 23,0 % | 44,8 % | 23,0 % |
| Visi pārējie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās | 26,6 % | 76,1 % | 26,6 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 58,8 % | 109,3 % | 58,8 % |

(241)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, konstatētā dempinga starpība, kaitējuma norma un pagaidu maksājuma likmes ir šādas.

Uzņēmums

Dempinga starpība

Kaitējuma starpība

Provizoriskā maksājuma likme

Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd un Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd

26,8 %

45,3 %

26,8 %

Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd un Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd

31,2 %

85,3 %

31,2 %

CHL International Ltd un CHL Porcelain Industries Ltd

30,0 %

109,3 %

30,0 %

Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd un Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd

17,6 %

76,0 %

17,6 %

Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd

23,0 %

44,8 %

23,0 %

Visi pārējie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās

26,6 %

76,1 %

26,6 %

Visi pārējie uzņēmumi

58,8 %

109,3 %

58,8 %

H.   NOBEIGUMA NOTEIKUMS

| (242) | Labas pārvaldības nolūkā ir jānosaka termiņš, kurā ieinteresētās personas, kas pieteikušās termiņā, kurš norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, var rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Saistībā ar šo regulu izdarītie konstatējumi attiecībā uz antidempinga maksājumu noteikšanu ir provizoriski, un tos var pārskatīt, lai noteiktu galīgus pasākumus, |
| --- | --- |

(242)

Labas pārvaldības nolūkā ir jānosaka termiņš, kurā ieinteresētās personas, kas pieteikušās termiņā, kurš norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, var rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Saistībā ar šo regulu izdarītie konstatējumi attiecībā uz antidempinga maksājumu noteikšanu ir provizoriski, un tos var pārskatīt, lai noteiktu galīgus pasākumus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo keramikas galda piederumiem un virtuves piederumiem, izņemot keramikas nažus, kuri pašlaik tiek apzīmēti ar KN kodiem ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 un ex 6912 00 90 (Taric kodi 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 un 6912009010) un kuru izcelsmes valsts ir Ķīnas Tautas Republika, tiek noteikts antidempinga pagaidu maksājums.

2.   Piemērojamā pagaidu antidempinga maksājuma likme, ko piemēro neto cenai par 1. punktā minēto ražojumu, kuru ražo turpmāk minētie uzņēmumi, ar piegādi līdz Savienības robežai, pirms nodokļu nomaksas ir šāda.

| Uzņēmums | Maksājums | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;

  Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;

  Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;

  Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd | 26,8 % | B349 |
| Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd | 31,2 % | B350 |
| CHL Porcelain Industries Ltd | 30,0 % | B351 |
| Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;

  Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;

  Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;

  Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd


  Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd | 17,6 % | B352 |
| Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd | 23,0 % | B353 |
| I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi | 26,6 % | B354 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 58,8 % | B999 |

Uzņēmums

Maksājums

Taric papildu kods

Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;

Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;

Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;

Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd

26,8 %

B349

Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd

31,2 %

B350

CHL Porcelain Industries Ltd

30,0 %

B351

Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;

Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;

Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;

Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd

Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd

17,6 %

B352

Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd

23,0 %

B353

I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi

26,6 %

B354

Visi pārējie uzņēmumi

58,8 %

B999

3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās pagaidu antidempinga maksājumu likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst II pielikumā minētajām prasībām. Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.

4.   Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Savienībā iemaksā drošības naudu pagaidu maksājuma apmērā.

5.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

1.   Neskarot Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām izpaustu būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī var rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.

2.   Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktam attiecīgās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 14. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV C 44, 16.2.2012., 22. lpp.

2

(3)  Skatīt arī priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis; Briselē,8.6.2012. COM(2012) 270 galīgā redakcija, 2012/0145(COD).

3

(4)  Eiropas Savienības Tiesas 2012. gada 2. februāra spiedums lietā C-249/10 P Brosmann Footwear HK u. c./Padome.

4

Brosmann Footwear HK u. c./

(5)  Vispārējās tiesas 2012. gada 18. septembra spriedums lietā T-156/11 Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd/Padome, 167. punkts (vēl nav publicēts).

5

Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd

(6)  Publiski pieejamajā CBI tirgus pētījumā “Galda piederumu, virtuves piederumu un citu mājsaimniecības preču tirgus ES, 2009. gada novembris” tika norādītas vairākas tendences (saistībā ar demogrāfiju, sociālo, kultūras, modes un tehnikas jomu), kuru rezultātā Savienības galda piederumu un virtuves piederumu tirgū keramikas ražojumiem arī turpmāk būs stabila vieta, un CBI prognozēja vispārēju šā tirgus izaugsmi. Pētījumā minēti dažādi iemesli, sākot ar augošu pieprasījumu pēc neformālākiem galda piederumiem un virtuves piederumiem, proti, viegli izmantojamiem, ērtiem ražojumiem, kā arī jauniem dizaina risinājumiem, līdz pārmaiņām mājsaimniecību izmēros. Šajā izmeklēšanā liels atlasē iekļauts importētājs, kurš ir arī mazumtirgotājs, ziņoja, ka gaida veselīgu patēriņu nākotnē, paredzot, ka cilvēki vēl joprojām vēlēsies ēst no keramikas, nevis cita materiāla šķīvjiem, tāpēc šis importētājs paziņoja par vērienīgiem paplašināšanās plāniem šajā jomā.

6

CBI

CBI

(7)  Padomes Regula (EK) Nr. 1472/2006, publicēta OV L 275, 6.10.2006., 36. lpp. (292. apsvērums).

7

(8)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52011XC1129(02):LV:NOT

8

(9)  Lieta T-20/03 Kahla/Thüringen Porzellan/Komisija

9

Kahla/Thüringen Porzellan

(10)  “Dumping case likely to harm ceramic makers”, China Daily, 2012. gada 17. februāris.

10

Dumping case likely to harm ceramic makers

China Daily

(11)  Jāatzīmē, ka šis tirgus pētījums attiecas uz produktu klāstu, kas ir plašāks par šīs izmeklēšanas produkta jomu, jo tas ietver plastmasas izstrādājumus, koksnes izstrādājumus, stikla izstrādājumus, metāla izstrādājumus un galda piederumus.

11

(12)  Eiropas Komisijas Tirdzniecības ģenerāldirektorāts, H direktorāts, 1049 Brisele, Beļģija.

12

---

I PIELIKUMS

Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, bet nav iekļauti atlasē (Taric papildu kods B354):

| (1) | Amaida Ceramic Product Co., Ltd. |
| --- | --- |

(1)

Amaida Ceramic Product Co., Ltd.

| (2) | Asianera Porcelain (Tangshan) Ltd. |
| --- | --- |

(2)

Asianera Porcelain (Tangshan) Ltd.

| (3) | Beiliu Changlong Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(3)

Beiliu Changlong Ceramics Co., Ltd.

| (4) | Beiliu City Heyun Building Materials Co., Ltd. |
| --- | --- |

(4)

Beiliu City Heyun Building Materials Co., Ltd.

| (5) | Beiliu Jiasheng Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(5)

Beiliu Jiasheng Porcelain Co., Ltd.

| (6) | Beiliu Quanli Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(6)

Beiliu Quanli Ceramic Co., Ltd.

| (7) | Beiliu Windview Industries Ltd. |
| --- | --- |

(7)

Beiliu Windview Industries Ltd.

| (8) | Betterway International Co., Ltd. |
| --- | --- |

(8)

Betterway International Co., Ltd.

| (9) | Cameo China (Fengfeng) Co., Ltd. |
| --- | --- |

(9)

Cameo China (Fengfeng) Co., Ltd.

| (10) | Changsha Ellen-Design Arts & Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(10)

Changsha Ellen-Design Arts & Crafts Co., Ltd.

| (11) | Changsha Happy Go Products Developing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(11)

Changsha Happy Go Products Developing Co., Ltd.

| (12) | Chao Ao Huadayu Craftwork Factory |
| --- | --- |

(12)

Chao Ao Huadayu Craftwork Factory

| (13) | Chao’an Lian Xing Yuan Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(13)

Chao’an Lian Xing Yuan Ceramics Co., Ltd.

| (14) | Chaoan Oh Yeah Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(14)

Chaoan Oh Yeah Ceramics Industrial Co., Ltd.

| (15) | Chaoan Xin Yuan Ceramics Factory |
| --- | --- |

(15)

Chaoan Xin Yuan Ceramics Factory

| (16) | Chao’an Yongsheng Ceramic Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(16)

Chao’an Yongsheng Ceramic Industry Co., Ltd.

| (17) | Chaozhou Baode Ceramics Co., Ltd, |
| --- | --- |

(17)

Chaozhou Baode Ceramics Co., Ltd,

| (18) | Chaozhou Baodyai Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(18)

Chaozhou Baodyai Porcelain Co., Ltd.

| (19) | Chaozhou Baolian Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(19)

Chaozhou Baolian Ceramics Co., Ltd.

| (20) | Chaozhou Big Arrow Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(20)

Chaozhou Big Arrow Ceramics Industrial Co., Ltd.

| (21) | Chaozhou Boshifa Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(21)

Chaozhou Boshifa Ceramics Making Co., Ltd.

| (22) | Chaozhou Cantake Craft Co., Ltd. |
| --- | --- |

(22)

Chaozhou Cantake Craft Co., Ltd.

| (23) | Chaozhou Ceramics Industry and Trade General Corp. |
| --- | --- |

(23)

Chaozhou Ceramics Industry and Trade General Corp.

| (24) | Chaozhou Chaofeng Ceramic Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(24)

Chaozhou Chaofeng Ceramic Making Co., Ltd.

| (25) | Chaozhou Chengxi Jijie Art & Craft Painted Porcelain Fty. |
| --- | --- |

(25)

Chaozhou Chengxi Jijie Art & Craft Painted Porcelain Fty.

| (26) | Chaozhou Chengxinda Ceramics Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(26)

Chaozhou Chengxinda Ceramics Industry Co., Ltd.

| (27) | Chaozhou Chenhui Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(27)

Chaozhou Chenhui Ceramics Co., Ltd.

| (28) | Chaozhou Chonvson Ceramics Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(28)

Chaozhou Chonvson Ceramics Industry Co., Ltd.

| (29) | Chaozhou Daxin Arts & Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(29)

Chaozhou Daxin Arts & Crafts Co., Ltd.

| (30) | Chaozhou Dayi Ceramics Industries Co., Ltd. |
| --- | --- |

(30)

Chaozhou Dayi Ceramics Industries Co., Ltd.

| (31) | Chaozhou Dehong Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(31)

Chaozhou Dehong Ceramics Making Co., Ltd.

| (32) | Chaozhou Deko Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(32)

Chaozhou Deko Ceramic Co., Ltd.

| (33) | Chaozhou Diamond Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(33)

Chaozhou Diamond Ceramics Industrial Co., Ltd.

| (34) | Chaozhou Dongyi Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(34)

Chaozhou Dongyi Ceramics Co., Ltd.

| (35) | Chaozhou Dragon Porcelain Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(35)

Chaozhou Dragon Porcelain Industrial Co., Ltd.

| (36) | Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(36)

Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd.

| (37) | Chaozhou Feida Ceramics Industries Co., Ltd. |
| --- | --- |

(37)

Chaozhou Feida Ceramics Industries Co., Ltd.

| (38) | Chaozhou Fengxi Baita Ceramics Fty. |
| --- | --- |

(38)

Chaozhou Fengxi Baita Ceramics Fty.

| (39) | Chaozhou Fengxi Canhui Ceramics Manufactory |
| --- | --- |

(39)

Chaozhou Fengxi Canhui Ceramics Manufactory

| (40) | Chaozhou Fengxi Dongtian Porcelain Fty. No.2 |
| --- | --- |

(40)

Chaozhou Fengxi Dongtian Porcelain Fty. No.2

| (41) | Chaozhou Fengxi Fenger Ceramics Craft Fty. |
| --- | --- |

(41)

Chaozhou Fengxi Fenger Ceramics Craft Fty.

| (42) | Chaozhou Fengxi Hongrong Color Porcelain Fty. |
| --- | --- |

(42)

Chaozhou Fengxi Hongrong Color Porcelain Fty.

| (43) | Chaozhou Fengxi Shengshui Porcelain Art Factory |
| --- | --- |

(43)

Chaozhou Fengxi Shengshui Porcelain Art Factory

| (44) | Chaozhou Fengxi Zone Jinbaichuan Porcelain Crafts Factory |
| --- | --- |

(44)

Chaozhou Fengxi Zone Jinbaichuan Porcelain Crafts Factory

| (45) | Chaozhou Fromone Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(45)

Chaozhou Fromone Ceramic Co., Ltd.

| (46) | Chaozhou Genol Ceramics Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

(46)

Chaozhou Genol Ceramics Manufacture Co., Ltd.

| (47) | Chaozhou Good Concept Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(47)

Chaozhou Good Concept Ceramics Co., Ltd.

| (48) | Chaozhou Grand Collection Tableware Co. Ltd. |
| --- | --- |

(48)

Chaozhou Grand Collection Tableware Co. Ltd.

| (49) | Chaozhou Guangjia Ceramics Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

(49)

Chaozhou Guangjia Ceramics Manufacture Co., Ltd.

| (50) | Chaozhou Guidu Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(50)

Chaozhou Guidu Ceramics Co., Ltd.

| (51) | Chaozhou Haihong Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(51)

Chaozhou Haihong Ceramics Making Co., Ltd.

| (52) | Chaozhou Hengchuang Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(52)

Chaozhou Hengchuang Porcelain Co., Ltd.

| (53) | Chaozhou Henglibao Porcelain Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(53)

Chaozhou Henglibao Porcelain Industrial Co., Ltd.

| (54) | Chaozhou Hongbo Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(54)

Chaozhou Hongbo Ceramics Industrial Co., Ltd.

| (55) | Chaozhou Hongjia Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(55)

Chaozhou Hongjia Ceramics Making Co., Ltd.

| (56) | Chaozhou Hongye Ceramics Manufactory Co., Ltd. |
| --- | --- |

(56)

Chaozhou Hongye Ceramics Manufactory Co., Ltd.

| (57) | Chaozhou Hongye Porcelain Development Co., Ltd. |
| --- | --- |

(57)

Chaozhou Hongye Porcelain Development Co., Ltd.

| (58) | Chaozhou Hongyue Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(58)

Chaozhou Hongyue Porcelain Industry Co., Ltd.

| (59) | Chaozhou Hongzhan Ceramic Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

(59)

Chaozhou Hongzhan Ceramic Manufacture Co., Ltd.

| (60) | Chaozhou Hua Da Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(60)

Chaozhou Hua Da Ceramics Making Co., Ltd.

| (61) | Chaozhou Huabo Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(61)

Chaozhou Huabo Ceramic Co., Ltd.

| (62) | Chaozhou Huade Ceramics Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

(62)

Chaozhou Huade Ceramics Manufacture Co., Ltd.

| (63) | Chaozhou Huashan Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(63)

Chaozhou Huashan Industrial Co., Ltd.

| (64) | Chaozhou Huayu Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(64)

Chaozhou Huayu Ceramics Co., Ltd.

| (65) | Chaozhou Huazong Ceramics Industries Co., Ltd. |
| --- | --- |

(65)

Chaozhou Huazong Ceramics Industries Co., Ltd.

| (66) | Chaozhou Huifeng Ceramics Craft Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(66)

Chaozhou Huifeng Ceramics Craft Making Co., Ltd.

| (67) | Chaozhou J&M Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(67)

Chaozhou J&M Ceramics Industrial Co., Ltd.

| (68) | Chaozhou Jencymic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(68)

Chaozhou Jencymic Co., Ltd.

| (69) | Chaozhou Jiahua Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(69)

Chaozhou Jiahua Ceramics Co., Ltd.

| (70) | Chaozhou Jiahuabao Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(70)

Chaozhou Jiahuabao Ceramics Industrial Co., Ltd.

| (71) | Chaozhou JiaHui Ceramic Factory |
| --- | --- |

(71)

Chaozhou JiaHui Ceramic Factory

| (72) | Chaozhou Jiaye Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(72)

Chaozhou Jiaye Ceramics Making Co., Ltd.

| (73) | Chaozhou Jiayi Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(73)

Chaozhou Jiayi Ceramics Making Co., Ltd.

| (74) | Chaozhou Jiayu Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(74)

Chaozhou Jiayu Ceramics Making Co., Ltd.

| (75) | Chaozhou Jin Jia Da Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(75)

Chaozhou Jin Jia Da Porcelain Industry Co., Ltd.

| (76) | Chaozhou Jingfeng Ceramics Craft Co., Ltd. |
| --- | --- |

(76)

Chaozhou Jingfeng Ceramics Craft Co., Ltd.

| (77) | Chaozhou Jinqiangyi Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(77)

Chaozhou Jinqiangyi Ceramics Co., Ltd.

| (78) | Chaozhou Jinyuanli Ceramics Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

(78)

Chaozhou Jinyuanli Ceramics Manufacture Co., Ltd.

| (79) | Chaozhou Kaibo Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(79)

Chaozhou Kaibo Ceramics Making Co., Ltd.

| (80) | Chaozhou Kedali Porcelain Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(80)

Chaozhou Kedali Porcelain Industrial Co., Ltd.

| (81) | Chaozhou King’s Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(81)

Chaozhou King’s Porcelain Industry Co., Ltd.

| (82) | Chaozhou Kingwave Porcelain & Pigment Co., Ltd. |
| --- | --- |

(82)

Chaozhou Kingwave Porcelain & Pigment Co., Ltd.

| (83) | Chaozhou Lemontree Tableware Co., Ltd. |
| --- | --- |

(83)

Chaozhou Lemontree Tableware Co., Ltd.

| (84) | Chaozhou Lianfeng Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(84)

Chaozhou Lianfeng Porcelain Co., Ltd.

| (85) | Chaozhou Lianjun Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(85)

Chaozhou Lianjun Ceramics Co., Ltd.

| (86) | Chaozhou Lianyu Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(86)

Chaozhou Lianyu Ceramics Co., Ltd.

| (87) | ChaoZhou Lianyuan Ceramic Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(87)

ChaoZhou Lianyuan Ceramic Making Co., Ltd.

| (88) | Chaozhou Lisheng Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(88)

Chaozhou Lisheng Ceramics Co., Ltd.

| (89) | Chaozhou Loving Home Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(89)

Chaozhou Loving Home Porcelain Co., Ltd.

| (90) | Chaozhou Maocheng Industry Dve. Co., Ltd. |
| --- | --- |

(90)

Chaozhou Maocheng Industry Dve. Co., Ltd.

| (91) | Chaozhou MBB Porcelain Factory |
| --- | --- |

(91)

Chaozhou MBB Porcelain Factory

| (92) | Chaozhou Mingyu Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(92)

Chaozhou Mingyu Porcelain Industry Co., Ltd.

| (93) | Chaozhou New Power Ltd. |
| --- | --- |

(93)

Chaozhou New Power Ltd.

| (94) | Chaozhou Ohga Porcelain Co.,Ltd. |
| --- | --- |

(94)

Chaozhou Ohga Porcelain Co.,Ltd.

| (95) | Chaozhou Oubo Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(95)

Chaozhou Oubo Ceramics Co., Ltd.

| (96) | Chaozhou Pengfa Ceramics Manufactory Co., Ltd. |
| --- | --- |

(96)

Chaozhou Pengfa Ceramics Manufactory Co., Ltd.

| (97) | Chaozhou Pengxing Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(97)

Chaozhou Pengxing Ceramics Co., Ltd.

| (98) | Chaozhou Qingfa Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(98)

Chaozhou Qingfa Ceramics Co., Ltd.

| (99) | Chaozhou Raoping Xinfeng Yangda Porcelain Factory |
| --- | --- |

(99)

Chaozhou Raoping Xinfeng Yangda Porcelain Factory

| (100) | Chaozhou Ronghua Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(100)

Chaozhou Ronghua Ceramics Making Co., Ltd.

| (101) | Chaozhou Ronglibao Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(101)

Chaozhou Ronglibao Porcelain Co., Ltd.

| (102) | Chaozhou Rui Cheng Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(102)

Chaozhou Rui Cheng Porcelain Industry Co., Ltd.

| (103) | Chaozhou Rui Xiang Porcelain Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(103)

Chaozhou Rui Xiang Porcelain Industrial Co., Ltd.

| (104) | Chaozhou Ruilong Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(104)

Chaozhou Ruilong Ceramics Co., Ltd.

| (105) | Chaozhou Sanhua Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(105)

Chaozhou Sanhua Ceramics Industrial Co., Ltd.

| (106) | Chaozhou Sanming Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(106)

Chaozhou Sanming Industrial Co., Ltd.

| (107) | Chaozhou Santai Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(107)

Chaozhou Santai Porcelain Co., Ltd.

| (108) | Chaozhou Shunqiang Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(108)

Chaozhou Shunqiang Ceramics Making Co., Ltd.

| (109) | Chaozhou Shuntai Ceramic Manufactory Co., Ltd. |
| --- | --- |

(109)

Chaozhou Shuntai Ceramic Manufactory Co., Ltd.

| (110) | Chaozhou Songfa Ceramics Co.,Ltd. |
| --- | --- |

(110)

Chaozhou Songfa Ceramics Co.,Ltd.

| (111) | Chaozhou Sundisk Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(111)

Chaozhou Sundisk Ceramics Making Co., Ltd.

| (112) | Chaozhou Teemjade Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(112)

Chaozhou Teemjade Ceramics Co., Ltd.

| (113) | Chaozhou Thyme Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(113)

Chaozhou Thyme Ceramics Co., Ltd.

| (114) | Chaozhou Tongxing Huajiang Ceramics Making Co., Ltd |
| --- | --- |

(114)

Chaozhou Tongxing Huajiang Ceramics Making Co., Ltd

| (115) | Chaozhou Totye Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(115)

Chaozhou Totye Ceramics Industrial Co., Ltd.

| (116) | Chaozhou Trend Art & Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(116)

Chaozhou Trend Art & Crafts Co., Ltd.

| (117) | Chaozhou Uncommon Craft Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(117)

Chaozhou Uncommon Craft Industrial Co., Ltd.

| (118) | Chaozhou Weida Ceramic Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(118)

Chaozhou Weida Ceramic Making Co., Ltd.

| (119) | Chaozhou Weigao Ceramic Craft Co., Ltd. |
| --- | --- |

(119)

Chaozhou Weigao Ceramic Craft Co., Ltd.

| (120) | Chaozhou Wingoal Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(120)

Chaozhou Wingoal Ceramics Industrial Co., Ltd.

| (121) | Chaozhou Wood House Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(121)

Chaozhou Wood House Porcelain Co., Ltd.

| (122) | Chaozhou Xiangye Ceramics Craft Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(122)

Chaozhou Xiangye Ceramics Craft Making Co., Ltd.

| (123) | Chaozhou Xin Weicheng CP., Ltd. |
| --- | --- |

(123)

Chaozhou Xin Weicheng CP., Ltd.

| (124) | Chaozhou Xincheng Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(124)

Chaozhou Xincheng Ceramics Co., Ltd.

| (125) | Chaozhou Xinde Ceramics Craft Factory |
| --- | --- |

(125)

Chaozhou Xinde Ceramics Craft Factory

| (126) | Chaozhou Xingguang Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(126)

Chaozhou Xingguang Ceramics Co., Ltd.

| (127) | Chaozhou Xinhui Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(127)

Chaozhou Xinhui Porcelain Co., Ltd.

| (128) | Chaozhou Xinkai Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(128)

Chaozhou Xinkai Porcelain Co., Ltd.

| (129) | Chaozhou Xinlong Porcelain Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(129)

Chaozhou Xinlong Porcelain Industrial Co., Ltd.

| (130) | Chaozhou Xinyu Porcelain Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(130)

Chaozhou Xinyu Porcelain Industrial Co., Ltd.

| (131) | Chaozhou Xinyue Ceramics Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

(131)

Chaozhou Xinyue Ceramics Manufacture Co., Ltd.

| (132) | Chaozhou Yangguang Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(132)

Chaozhou Yangguang Ceramics Co., Ltd.

| (133) | Chaozhou Yaran Ceramics Craft Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(133)

Chaozhou Yaran Ceramics Craft Making Co., Ltd.

| (134) | Chaozhou Yinhe Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(134)

Chaozhou Yinhe Ceramics Co., Ltd.

| (135) | Chaozhou Yongsheng Ceramics Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(135)

Chaozhou Yongsheng Ceramics Manufacturing Co., Ltd.

| (136) | Chaozhou Yongxuan Domestic Ceramics Manufactory Co., Ltd. |
| --- | --- |

(136)

Chaozhou Yongxuan Domestic Ceramics Manufactory Co., Ltd.

| (137) | Chaozhou Yu Ri Ceramics Making Co., Ltd. |
| --- | --- |

(137)

Chaozhou Yu Ri Ceramics Making Co., Ltd.

| (138) | Chaozhou Yuefeng Ceramics Ind. Co., Ltd. |
| --- | --- |

(138)

Chaozhou Yuefeng Ceramics Ind. Co., Ltd.

| (139) | Chaozhou Yufeng Ceramics Making Factory |
| --- | --- |

(139)

Chaozhou Yufeng Ceramics Making Factory

| (140) | Chaozhou Zhongxia Porcelain Factory Co., Ltd. |
| --- | --- |

(140)

Chaozhou Zhongxia Porcelain Factory Co., Ltd.

| (141) | Chaozhou Zhongye Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(141)

Chaozhou Zhongye Ceramics Co., Ltd.

| (142) | Dabu Yongxingxiang Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(142)

Dabu Yongxingxiang Ceramics Co., Ltd.

| (143) | Dapu Fuda Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(143)

Dapu Fuda Ceramics Co., Ltd.

| (144) | Dapu Taoyuan Porcelain Factory |
| --- | --- |

(144)

Dapu Taoyuan Porcelain Factory

| (145) | Dasheng Ceramics Co., Ltd. Dehua |
| --- | --- |

(145)

Dasheng Ceramics Co., Ltd. Dehua

| (146) | De Hua Hongshun Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(146)

De Hua Hongshun Ceramic Co., Ltd.

| (147) | Dehua Hongsheng Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(147)

Dehua Hongsheng Ceramic Co., Ltd.

| (148) | Dehua Jianyi Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(148)

Dehua Jianyi Porcelain Industry Co., Ltd.

| (149) | Dehua Kaiyuan Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(149)

Dehua Kaiyuan Porcelain Industry Co., Ltd.

| (150) | Dehua Ruyuan Gifts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(150)

Dehua Ruyuan Gifts Co., Ltd.

| (151) | Dehua Xinmei Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(151)

Dehua Xinmei Ceramics Co., Ltd.

| (152) | Dongguan Kenney Ceramic Ltd. |
| --- | --- |

(152)

Dongguan Kenney Ceramic Ltd.

| (153) | Dongguan Shilong Kyocera Co., Ltd. |
| --- | --- |

(153)

Dongguan Shilong Kyocera Co., Ltd.

| (154) | Dongguan Yongfuda Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(154)

Dongguan Yongfuda Ceramics Co., Ltd.

| (155) | Evershine Fine China Co., Ltd. |
| --- | --- |

(155)

Evershine Fine China Co., Ltd.

| (156) | Excellent Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(156)

Excellent Porcelain Co., Ltd.

| (157) | Fair-Link Limited (Xiamen) |
| --- | --- |

(157)

Fair-Link Limited (Xiamen)

| (158) | Far East (Boluo) Ceramics Factory Co., Ltd. |
| --- | --- |

(158)

Far East (Boluo) Ceramics Factory Co., Ltd.

| (159) | Far East (chaozhou) Ceramics Factory Co., Ltd. |
| --- | --- |

(159)

Far East (chaozhou) Ceramics Factory Co., Ltd.

| (160) | Fengfeng Mining District Yuhang Ceramic Co. Ltd. (Yuhang) |
| --- | --- |

(160)

Fengfeng Mining District Yuhang Ceramic Co. Ltd. (Yuhang)

| (161) | Foshan Metart Company Limited |
| --- | --- |

(161)

Foshan Metart Company Limited

| (162) | Fujian De Hua Jiashun Art&Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(162)

Fujian De Hua Jiashun Art&Crafts Co., Ltd.

| (163) | Fujian Dehua Chengyi Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(163)

Fujian Dehua Chengyi Ceramics Co., Ltd.

| (164) | Fujian Dehua Five Continents Ceramic Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(164)

Fujian Dehua Five Continents Ceramic Manufacturing Co., Ltd.

| (165) | Fujian Dehua Fujue Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(165)

Fujian Dehua Fujue Ceramics Co., Ltd.

| (166) | Fujian Dehua Full Win Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(166)

Fujian Dehua Full Win Crafts Co., Ltd.

| (167) | Fujian Dehua Fusheng Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(167)

Fujian Dehua Fusheng Ceramics Co., Ltd.

| (168) | Fujian Dehua Gentle Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(168)

Fujian Dehua Gentle Porcelain Co., Ltd.

| (169) | Fujian Dehua Guanhong Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(169)

Fujian Dehua Guanhong Ceramic Co., Ltd.

| (170) | Fujian Dehua Guanjie Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(170)

Fujian Dehua Guanjie Ceramics Co., Ltd.

| (171) | Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd. |
| --- | --- |

(171)

Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd.

| (172) | Fujian Dehua Hongda Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(172)

Fujian Dehua Hongda Ceramics Co., Ltd.

| (173) | Fujian Dehua Hongsheng Arts & Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(173)

Fujian Dehua Hongsheng Arts & Crafts Co., Ltd.

| (174) | Fujian Dehua Hongyu Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(174)

Fujian Dehua Hongyu Ceramic Co., Ltd.

| (175) | Fujian Dehua Huachen Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(175)

Fujian Dehua Huachen Ceramics Co., Ltd.

| (176) | Fujian Dehua Huaxia Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(176)

Fujian Dehua Huaxia Ceramics Co., Ltd.

| (177) | Fujian Dehua Huilong Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(177)

Fujian Dehua Huilong Ceramic Co., Ltd.

| (178) | Fujian Dehua Jingyi Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(178)

Fujian Dehua Jingyi Ceramics Co., Ltd.

| (179) | Fujian Dehua Jinhua Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(179)

Fujian Dehua Jinhua Porcelain Co., Ltd.

| (180) | Fujian Dehua Jinzhu Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(180)

Fujian Dehua Jinzhu Ceramics Co., Ltd.

| (181) | Fujian Dehua Lianda Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(181)

Fujian Dehua Lianda Ceramic Co., Ltd.

| (182) | Fujian Dehua Myinghua Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(182)

Fujian Dehua Myinghua Ceramics Co., Ltd.

| (183) | Fujian Dehua Pengxin Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(183)

Fujian Dehua Pengxin Ceramics Co., Ltd.

| (184) | Fujian Dehua Rongxin Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(184)

Fujian Dehua Rongxin Ceramic Co., Ltd.

| (185) | Fujian Dehua Shisheng Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(185)

Fujian Dehua Shisheng Ceramics Co., Ltd.

| (186) | Fujian Dehua Will Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(186)

Fujian Dehua Will Ceramic Co., Ltd.

| (187) | Fujian Dehua Xianda Ceramic Factory |
| --- | --- |

(187)

Fujian Dehua Xianda Ceramic Factory

| (188) | Fujian Dehua Xianghui Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(188)

Fujian Dehua Xianghui Ceramic Co., Ltd.

| (189) | Fujian Dehua Xingye Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(189)

Fujian Dehua Xingye Ceramic Co., Ltd.

| (190) | Fujian Dehua Yonghuang Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(190)

Fujian Dehua Yonghuang Ceramic Co., Ltd.

| (191) | Fujian Dehua Yousheng Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(191)

Fujian Dehua Yousheng Ceramics Co., Ltd.

| (192) | Fujian Dehua You-Young Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(192)

Fujian Dehua You-Young Crafts Co., Ltd.

| (193) | Fujian Dehua Zhenfeng Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(193)

Fujian Dehua Zhenfeng Ceramics Co., Ltd.

| (194) | Fujian Dehua Zhennan Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(194)

Fujian Dehua Zhennan Ceramics Co., Ltd.

| (195) | Fujian Jackson Arts and Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(195)

Fujian Jackson Arts and Crafts Co., Ltd.

| (196) | Fujian Jiamei Group Corporation |
| --- | --- |

(196)

Fujian Jiamei Group Corporation

| (197) | Fujian Profit Corp |
| --- | --- |

(197)

Fujian Profit Corp

| (198) | Fujian Province Dehua County Beatrot Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(198)

Fujian Province Dehua County Beatrot Ceramic Co., Ltd.

| (199) | Fujian Province Yongchun County Foreign Processing and Assembling Corporation |
| --- | --- |

(199)

Fujian Province Yongchun County Foreign Processing and Assembling Corporation

| (200) | Fujian Quanzhou Longpeng Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

(200)

Fujian Quanzhou Longpeng Group Co., Ltd.

| (201) | Fujian Quanzhou Shunmei Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

(201)

Fujian Quanzhou Shunmei Group Co., Ltd.

| (202) | Fung Lin Wah Group |
| --- | --- |

(202)

Fung Lin Wah Group

| (203) | Ganzhou Koin Structure Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(203)

Ganzhou Koin Structure Ceramics Co., Ltd.

| (204) | Global Housewares Factory |
| --- | --- |

(204)

Global Housewares Factory

| (205) | Guangdong Baofeng Ceramic Technology Development Co., Ltd. |
| --- | --- |

(205)

Guangdong Baofeng Ceramic Technology Development Co., Ltd.

| (206) | Guangdong Bening Ceramics Industries Co., Ltd. |
| --- | --- |

(206)

Guangdong Bening Ceramics Industries Co., Ltd.

| (207) | Guangdong Daye Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(207)

Guangdong Daye Porcelain Co., Ltd.

| (208) | Guangdong Dongbao Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

(208)

Guangdong Dongbao Group Co., Ltd.

| (209) | Guangdong Huaxing Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(209)

Guangdong Huaxing Ceramics Co., Ltd.

| (210) | Guangdong Quanfu Ceramics Ind. Co., Ltd. |
| --- | --- |

(210)

Guangdong Quanfu Ceramics Ind. Co., Ltd.

| (211) | Guangdong Shunxiang Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(211)

Guangdong Shunxiang Porcelain Co., Ltd.

| (212) | Guangdong Sitong Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

(212)

Guangdong Sitong Group Co., Ltd.

| (213) | Guangdong Songfa Ceramics Co.,Ltd. |
| --- | --- |

(213)

Guangdong Songfa Ceramics Co.,Ltd.

| (214) | Guangdong Yutai Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(214)

Guangdong Yutai Porcelain Co., Ltd.

| (215) | Guangxi Beiliu City Ming Chao Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(215)

Guangxi Beiliu City Ming Chao Porcelain Co., Ltd.

| (216) | Guangxi Beiliu Guixin Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(216)

Guangxi Beiliu Guixin Porcelain Co., Ltd.

| (217) | Guangxi Beiliu Huasheng Porcelain Ltd. |
| --- | --- |

(217)

Guangxi Beiliu Huasheng Porcelain Ltd.

| (218) | Guangxi Beiliu Newcentury Ceramic Llc. |
| --- | --- |

(218)

Guangxi Beiliu Newcentury Ceramic Llc.

| (219) | Guangxi Beiliu Qinglang Porcelain Trade Co., Ltd. |
| --- | --- |

(219)

Guangxi Beiliu Qinglang Porcelain Trade Co., Ltd.

| (220) | Guangxi Beiliu Rili Porcelain Co.,Ltd. |
| --- | --- |

(220)

Guangxi Beiliu Rili Porcelain Co.,Ltd.

| (221) | Guangxi Beiliu Xiongfa Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(221)

Guangxi Beiliu Xiongfa Ceramics Co., Ltd.

| (222) | Guangxi Beiliu Yujie Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(222)

Guangxi Beiliu Yujie Porcelain Co., Ltd.

| (223) | Guangxi Beiliu Zhongli Ceramics Co., Ltd |
| --- | --- |

(223)

Guangxi Beiliu Zhongli Ceramics Co., Ltd

| (224) | Guangxi Nanshan Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(224)

Guangxi Nanshan Porcelain Co., Ltd.

| (225) | Guangxi Xin Fu Yuan Co. Ltd. |
| --- | --- |

(225)

Guangxi Xin Fu Yuan Co. Ltd.

| (226) | Guangxi Yulin Rongxing Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(226)

Guangxi Yulin Rongxing Ceramics Co., Ltd.

| (227) | Guangzhou Chaintime Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(227)

Guangzhou Chaintime Porcelain Co., Ltd.

| (228) | Guangzhou Xiongji Imp. & Exp. Co., Ltd. |
| --- | --- |

(228)

Guangzhou Xiongji Imp. & Exp. Co., Ltd.

| (229) | Haofa Ceramics Co., Ltd. of Dehua Fujian |
| --- | --- |

(229)

Haofa Ceramics Co., Ltd. of Dehua Fujian

| (230) | Hebei Dersun Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(230)

Hebei Dersun Ceramic Co., Ltd.

| (231) | Hebei Great Wall Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(231)

Hebei Great Wall Ceramic Co., Ltd.

| (232) | Hunan Baihua Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(232)

Hunan Baihua Ceramics Co., Ltd.

| (233) | Hunan Eka Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(233)

Hunan Eka Ceramics Co., Ltd.

| (234) | Hunan Fungdeli Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(234)

Hunan Fungdeli Ceramics Co., Ltd.

| (235) | Hunan Gaofeng Ceramic Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(235)

Hunan Gaofeng Ceramic Manufacturing Co., Ltd.

| (236) | Hunan Greture Co., Ltd. |
| --- | --- |

(236)

Hunan Greture Co., Ltd.

| (237) | Hunan Huawei China Industry Co., Ltd |
| --- | --- |

(237)

Hunan Huawei China Industry Co., Ltd

| (238) | Hunan Huayun Ceramics Factory Co., Ltd |
| --- | --- |

(238)

Hunan Huayun Ceramics Factory Co., Ltd

| (239) | Hunan Liling Tianxin China Industry Ltd. |
| --- | --- |

(239)

Hunan Liling Tianxin China Industry Ltd.

| (240) | Hunan Provincial Liling Chuhua Ceramic Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(240)

Hunan Provincial Liling Chuhua Ceramic Industrial Co., Ltd.

| (241) | Hunan Quanxiang Ceramics Corp. Ltd. |
| --- | --- |

(241)

Hunan Quanxiang Ceramics Corp. Ltd.

| (242) | Hunan Taisun Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(242)

Hunan Taisun Ceramics Co., Ltd.

| (243) | Hunan Victor Imp. & Exp. Co., Ltd |
| --- | --- |

(243)

Hunan Victor Imp. & Exp. Co., Ltd

| (244) | Hunan Wing Star Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(244)

Hunan Wing Star Ceramic Co., Ltd.

| (245) | Hunan Xianfeng Ceramic Industry Co.,Ltd |
| --- | --- |

(245)

Hunan Xianfeng Ceramic Industry Co.,Ltd

| (246) | Jiangsu Gaochun Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(246)

Jiangsu Gaochun Ceramics Co., Ltd.

| (247) | Jiangsu Yixing Fine Pottery Corp., Ltd. |
| --- | --- |

(247)

Jiangsu Yixing Fine Pottery Corp., Ltd.

| (248) | Jiangxi Global Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(248)

Jiangxi Global Ceramic Co., Ltd.

| (249) | Jiangxi Kangshu Porcelain Co.,Ltd. |
| --- | --- |

(249)

Jiangxi Kangshu Porcelain Co.,Ltd.

| (250) | Jingdezhen F&B Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(250)

Jingdezhen F&B Porcelain Co., Ltd.

| (251) | Jingdezhen Yuanjing Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(251)

Jingdezhen Yuanjing Porcelain Industry Co., Ltd.

| (252) | Jiyuan Jukang Xingxing Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(252)

Jiyuan Jukang Xingxing Ceramics Co., Ltd.

| (253) | Joyye Arts & Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(253)

Joyye Arts & Crafts Co., Ltd.

| (254) | Junior Star Ent’s Co., Ltd. |
| --- | --- |

(254)

Junior Star Ent’s Co., Ltd.

| (255) | K&T Ceramics International Co., Ltd. |
| --- | --- |

(255)

K&T Ceramics International Co., Ltd.

| (256) | Kam Lee (Xing Guo) Metal and Plastic Fty. Co., Ltd. |
| --- | --- |

(256)

Kam Lee (Xing Guo) Metal and Plastic Fty. Co., Ltd.

| (257) | Karpery Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(257)

Karpery Industrial Co., Ltd.

| (258) | Kilncraft Ceramics Ltd. |
| --- | --- |

(258)

Kilncraft Ceramics Ltd.

| (259) | Lian Jiang Golden Faith Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(259)

Lian Jiang Golden Faith Porcelain Co., Ltd.

| (260) | Liling Esion Homeware Co., Ltd. |
| --- | --- |

(260)

Liling Esion Homeware Co., Ltd.

| (261) | Liling Gaopeng Ceramic Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(261)

Liling Gaopeng Ceramic Industry Co., Ltd.

| (262) | Liling GuanQian Ceramic Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

(262)

Liling GuanQian Ceramic Manufacture Co., Ltd.

| (263) | Liling Huahui Ceramic Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(263)

Liling Huahui Ceramic Manufacturing Co., Ltd.

| (264) | Liling Huawang Ceramics Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(264)

Liling Huawang Ceramics Manufacturing Co., Ltd.

| (265) | Liling Kaiwei Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(265)

Liling Kaiwei Ceramic Co., Ltd.

| (266) | Liling Liangsheng Ceramic Manufacture Co., Ltd. |
| --- | --- |

(266)

Liling Liangsheng Ceramic Manufacture Co., Ltd.

| (267) | Liling Minghui Ceramic Factory |
| --- | --- |

(267)

Liling Minghui Ceramic Factory

| (268) | Liling Only Co., Ltd. |
| --- | --- |

(268)

Liling Only Co., Ltd.

| (269) | Liling Quanhu Industries General Company |
| --- | --- |

(269)

Liling Quanhu Industries General Company

| (270) | Liling Rongxiang Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(270)

Liling Rongxiang Ceramic Co., Ltd.

| (271) | Liling Ruixiang Ceramics Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(271)

Liling Ruixiang Ceramics Industrial Co., Ltd.

| (272) | Liling Santang Ceramics Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(272)

Liling Santang Ceramics Manufacturing Co., Ltd.

| (273) | Liling Shenghua Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(273)

Liling Shenghua Industrial Co., Ltd.

| (274) | Liling Swan Household Co., Ltd. |
| --- | --- |

(274)

Liling Swan Household Co., Ltd.

| (275) | Liling Tengrui Industrial and Trading Co.,Ltd. |
| --- | --- |

(275)

Liling Tengrui Industrial and Trading Co.,Ltd.

| (276) | Liling United Ceramic-Ware Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(276)

Liling United Ceramic-Ware Manufacturing Co., Ltd.

| (277) | Liling Yihong Arts & Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(277)

Liling Yihong Arts & Crafts Co., Ltd.

| (278) | Liling Yonghe Porcelain Factory |
| --- | --- |

(278)

Liling Yonghe Porcelain Factory

| (279) | Liling Yucha Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(279)

Liling Yucha Ceramics Co., Ltd.

| (280) | Linyi Jinli Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(280)

Linyi Jinli Ceramics Co., Ltd.

| (281) | Linyi Pengcheng Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(281)

Linyi Pengcheng Industry Co., Ltd.

| (282) | Linyi Wanqiang Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(282)

Linyi Wanqiang Ceramics Co., Ltd.

| (283) | Linyi Zhaogang Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(283)

Linyi Zhaogang Ceramics Co., Ltd.

| (284) | Liveon Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(284)

Liveon Industrial Co., Ltd.

| (285) | Long Da Bone China Co., Ltd. |
| --- | --- |

(285)

Long Da Bone China Co., Ltd.

| (286) | Meizhou Gaoyu Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(286)

Meizhou Gaoyu Ceramics Co., Ltd.

| (287) | Meizhou Lianshunchang Trading Co., Ltd. |
| --- | --- |

(287)

Meizhou Lianshunchang Trading Co., Ltd.

| (288) | Meizhou Xinma Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(288)

Meizhou Xinma Ceramics Co., Ltd.

| (289) | Meizhou Yuanfeng Ceramic Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(289)

Meizhou Yuanfeng Ceramic Industry Co., Ltd.

| (290) | Meizhou Zhong Guang Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(290)

Meizhou Zhong Guang Industrial Co., Ltd.

| (291) | Miracle Dynasty Fine Bone China (Shanghai) Co., Ltd. |
| --- | --- |

(291)

Miracle Dynasty Fine Bone China (Shanghai) Co., Ltd.

| (292) | Photo USA Electronic Graphic Inc. |
| --- | --- |

(292)

Photo USA Electronic Graphic Inc.

| (293) | Quanzhou Allen Light Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(293)

Quanzhou Allen Light Industry Co., Ltd.

| (294) | Quanzhou Chuangli Craft Co., Ltd. |
| --- | --- |

(294)

Quanzhou Chuangli Craft Co., Ltd.

| (295) | Quanzhou Dehua Fangsheng Arts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(295)

Quanzhou Dehua Fangsheng Arts Co., Ltd.

| (296) | Quanzhou Haofu Gifts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(296)

Quanzhou Haofu Gifts Co., Ltd.

| (297) | Quanzhou Hongsheng Group Corporation |
| --- | --- |

(297)

Quanzhou Hongsheng Group Corporation

| (298) | Quanzhou Jianwen Craft Co., Ltd. |
| --- | --- |

(298)

Quanzhou Jianwen Craft Co., Ltd.

| (299) | Quanzhou Kunda Gifts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(299)

Quanzhou Kunda Gifts Co., Ltd.

| (300) | Quanzhou Yongchun Shengyi Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(300)

Quanzhou Yongchun Shengyi Ceramics Co., Ltd.

| (301) | Raoping Bright Future Porcelain Factory (RBF) |
| --- | --- |

(301)

Raoping Bright Future Porcelain Factory (RBF)

| (302) | Raoping Sanrao Yicheng Porcelain Factory |
| --- | --- |

(302)

Raoping Sanrao Yicheng Porcelain Factory

| (303) | Raoping Sanyi Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(303)

Raoping Sanyi Industrial Co., Ltd.

| (304) | Raylon Enterprise Co., Ltd. |
| --- | --- |

(304)

Raylon Enterprise Co., Ltd.

| (305) | Rong Lin Wah Industrial (Shenzhen) Co., Ltd. |
| --- | --- |

(305)

Rong Lin Wah Industrial (Shenzhen) Co., Ltd.

| (306) | Shandong Futai Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(306)

Shandong Futai Ceramics Co., Ltd.

| (307) | Shandong Gaode Hongye Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(307)

Shandong Gaode Hongye Ceramics Co., Ltd.

| (308) | Shandong Kunlun Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(308)

Shandong Kunlun Ceramic Co., Ltd.

| (309) | Shandong Zhaoding Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(309)

Shandong Zhaoding Porcelain Co., Ltd.

| (310) | Shantou Ceramics Industry Supply & Marketing Corp. |
| --- | --- |

(310)

Shantou Ceramics Industry Supply & Marketing Corp.

| (311) | Shantou Jinyuan Huajing Economic Trading Co., Ltd. |
| --- | --- |

(311)

Shantou Jinyuan Huajing Economic Trading Co., Ltd.

| (312) | Sheng Hua Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(312)

Sheng Hua Ceramics Co., Ltd.

| (313) | Shenzhen Baoshengfeng Imp. & Exp. Co., Ltd. |
| --- | --- |

(313)

Shenzhen Baoshengfeng Imp. & Exp. Co., Ltd.

| (314) | Shenzhen Bright Future Industry Co., Ltd. (SBF) |
| --- | --- |

(314)

Shenzhen Bright Future Industry Co., Ltd. (SBF)

| (315) | Shenzhen Donglin Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(315)

Shenzhen Donglin Industry Co., Ltd.

| (316) | Shenzhen Ever Nice Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(316)

Shenzhen Ever Nice Industry Co., Ltd.

| (317) | Shenzhen Evergrows Trading Co., Ltd. |
| --- | --- |

(317)

Shenzhen Evergrows Trading Co., Ltd.

| (318) | Shenzhen Fuliyuan Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(318)

Shenzhen Fuliyuan Porcelain Co., Ltd.

| (319) | Shenzhen Fuxingjiayun Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(319)

Shenzhen Fuxingjiayun Ceramics Co., Ltd.

| (320) | Shenzhen Gottawa Industrial Ltd. |
| --- | --- |

(320)

Shenzhen Gottawa Industrial Ltd.

| (321) | Shenzhen Hiker Housewares Ltd. |
| --- | --- |

(321)

Shenzhen Hiker Housewares Ltd.

| (322) | Shenzhen Senyi Porcelain Industry Co. Ltd. |
| --- | --- |

(322)

Shenzhen Senyi Porcelain Industry Co. Ltd.

| (323) | Shenzhen Tao Hui Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(323)

Shenzhen Tao Hui Industrial Co., Ltd.

| (324) | Shenzhen Topchoice Industries Limited |
| --- | --- |

(324)

Shenzhen Topchoice Industries Limited

| (325) | Shenzhen Trueland Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(325)

Shenzhen Trueland Industrial Co., Ltd.

| (326) | Shenzhen Universal Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(326)

Shenzhen Universal Industrial Co., Ltd.

| (327) | Shenzhen Zhan Peng Xiang Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(327)

Shenzhen Zhan Peng Xiang Industrial Co., Ltd.

| (328) | Shijiazhuang Kuangqu Huakang Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(328)

Shijiazhuang Kuangqu Huakang Porcelain Co., Ltd.

| (329) | Shun Sheng Da Group Co., Ltd. Quanzhou Fujian |
| --- | --- |

(329)

Shun Sheng Da Group Co., Ltd. Quanzhou Fujian

| (330) | Stechcol Ceramic Crafts Development (Shenzhen) Co., Ltd. |
| --- | --- |

(330)

Stechcol Ceramic Crafts Development (Shenzhen) Co., Ltd.

| (331) | Tangshan Beifangcidu Ceramic Group Co., Ltd. |
| --- | --- |

(331)

Tangshan Beifangcidu Ceramic Group Co., Ltd.

| (332) | Tangshan Boyu Osseous Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(332)

Tangshan Boyu Osseous Ceramic Co., Ltd.

| (333) | Tangshan Daxin Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(333)

Tangshan Daxin Ceramics Co., Ltd.

| (334) | Tangshan Golden Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(334)

Tangshan Golden Ceramic Co., Ltd.

| (335) | Tangshan Haigelei Fine Bone Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(335)

Tangshan Haigelei Fine Bone Porcelain Co., Ltd.

| (336) | Tangshan Hengrui Porcelain Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

(336)

Tangshan Hengrui Porcelain Industry Co., Ltd.

| (337) | Tangshan Huamei Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(337)

Tangshan Huamei Porcelain Co., Ltd.

| (338) | Tangshan Huaxincheng Ceramic Products Co., Ltd. |
| --- | --- |

(338)

Tangshan Huaxincheng Ceramic Products Co., Ltd.

| (339) | Tangshan Huyuan Bone China Co., Ltd. |
| --- | --- |

(339)

Tangshan Huyuan Bone China Co., Ltd.

| (340) | Tangshan Imperial-Hero Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(340)

Tangshan Imperial-Hero Ceramics Co., Ltd.

| (341) | Tangshan Jinfangyuan Bone China Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(341)

Tangshan Jinfangyuan Bone China Manufacturing Co., Ltd.

| (342) | Tangshan Keyhandle Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(342)

Tangshan Keyhandle Ceramic Co., Ltd.

| (343) | Tangshan Longchang Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(343)

Tangshan Longchang Ceramics Co., Ltd.

| (344) | Tangshan Masterwell Ceramic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(344)

Tangshan Masterwell Ceramic Co., Ltd.

| (345) | Tangshan Redrose Porcelain Products Co., Ltd. |
| --- | --- |

(345)

Tangshan Redrose Porcelain Products Co., Ltd.

| (346) | Tangshan Shiyu Commerce Co., Ltd. |
| --- | --- |

(346)

Tangshan Shiyu Commerce Co., Ltd.

| (347) | Tangshan Xueyan Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(347)

Tangshan Xueyan Industrial Co., Ltd.

| (348) | Tangshan Yida Industrial Corp. |
| --- | --- |

(348)

Tangshan Yida Industrial Corp.

| (349) | Tao Yuan Porcelain Factory |
| --- | --- |

(349)

Tao Yuan Porcelain Factory

| (350) | Teammann Co., Ltd. |
| --- | --- |

(350)

Teammann Co., Ltd.

| (351) | The China & Hong Kong Resources Co., Ltd. |
| --- | --- |

(351)

The China & Hong Kong Resources Co., Ltd.

| (352) | The Great Wall Group Holding Co., Ltd. |
| --- | --- |

(352)

The Great Wall Group Holding Co., Ltd.

| (353) | Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd. (Tienshan) |
| --- | --- |

(353)

Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd. (Tienshan)

| (354) | Topking Industry (China) Ltd. |
| --- | --- |

(354)

Topking Industry (China) Ltd.

| (355) | Tschinawares Co., Ltd. |
| --- | --- |

(355)

Tschinawares Co., Ltd.

| (356) | Weijian Ceramic Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(356)

Weijian Ceramic Industrial Co., Ltd.

| (357) | Weiye Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(357)

Weiye Ceramics Co., Ltd.

| (358) | Winpat Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

(358)

Winpat Industrial Co., Ltd.

| (359) | Xiamen Acrobat Splendor Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(359)

Xiamen Acrobat Splendor Ceramics Co., Ltd.

| (360) | Xiamen Johnchina Fine Polishing Tech Co., Ltd. |
| --- | --- |

(360)

Xiamen Johnchina Fine Polishing Tech Co., Ltd.

| (361) | Xiangqiang Ceramic Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(361)

Xiangqiang Ceramic Manufacturing Co., Ltd.

| (362) | Xin Fu Yuan Co. Ltd. |
| --- | --- |

(362)

Xin Fu Yuan Co. Ltd.

| (363) | Xin Xing Xian XinJiang Pottery Co., Ltd. |
| --- | --- |

(363)

Xin Xing Xian XinJiang Pottery Co., Ltd.

| (364) | Xinhua County Huayang Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(364)

Xinhua County Huayang Porcelain Co., Ltd.

| (365) | Xuchang Jianxing Porcelain Products Co., Ltd. |
| --- | --- |

(365)

Xuchang Jianxing Porcelain Products Co., Ltd.

| (366) | Yangjiang Shi Ba Zi Kitchen Ware Manufacturing Co., Ltd. |
| --- | --- |

(366)

Yangjiang Shi Ba Zi Kitchen Ware Manufacturing Co., Ltd.

| (367) | Yanling Hongyi Import N Export Trade Co., Ltd. |
| --- | --- |

(367)

Yanling Hongyi Import N Export Trade Co., Ltd.

| (368) | Ying-Hai (Shenzhen) Industry Dev. Co., Ltd. |
| --- | --- |

(368)

Ying-Hai (Shenzhen) Industry Dev. Co., Ltd.

| (369) | Yiyang Red Star Ceramics Ltd. |
| --- | --- |

(369)

Yiyang Red Star Ceramics Ltd.

| (370) | Yong Feng Yuan Industry Co., Ltd. (Yong Feng Yuan Industry) |
| --- | --- |

(370)

Yong Feng Yuan Industry Co., Ltd. (Yong Feng Yuan Industry)

| (371) | Yongchun Dahui Crafts Co., Ltd. |
| --- | --- |

(371)

Yongchun Dahui Crafts Co., Ltd.

| (372) | Youzhou City Kongjia Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(372)

Youzhou City Kongjia Porcelain Co., Ltd.

| (373) | Yu Yuan Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(373)

Yu Yuan Ceramics Co., Ltd.

| (374) | Yuzhou Huixiang Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(374)

Yuzhou Huixiang Ceramics Co., Ltd.

| (375) | Yuzhou Ruilong Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(375)

Yuzhou Ruilong Ceramics Co., Ltd.

| (376) | Zhangjiakou Xuanhua Yici Ceramics Co., Ltd. (Xuanhua Yici) |
| --- | --- |

(376)

Zhangjiakou Xuanhua Yici Ceramics Co., Ltd. (Xuanhua Yici)

| (377) | Zhejiang Nansong Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(377)

Zhejiang Nansong Ceramics Co., Ltd.

| (378) | Zhuhai Luckyman Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

(378)

Zhuhai Luckyman Electronic Co., Ltd.

| (379) | Zibo Boshan Shantou Ceramic Factory |
| --- | --- |

(379)

Zibo Boshan Shantou Ceramic Factory

| (380) | Zibo CAC Chinaware Co., Ltd. |
| --- | --- |

(380)

Zibo CAC Chinaware Co., Ltd.

| (381) | Zibo Fortune Light Industrial Products Co., Ltd. |
| --- | --- |

(381)

Zibo Fortune Light Industrial Products Co., Ltd.

| (382) | Zibo Fuxin Porcelain Co., Ltd. |
| --- | --- |

(382)

Zibo Fuxin Porcelain Co., Ltd.

| (383) | Zibo GaoDe Ceramic Technology & Development Co., Ltd. |
| --- | --- |

(383)

Zibo GaoDe Ceramic Technology & Development Co., Ltd.

| (384) | Zibo Hongda Ceramics Co., Ltd. |
| --- | --- |

(384)

Zibo Hongda Ceramics Co., Ltd.

| (385) | Zibo Jinxin Light Industrial Products Co., Ltd. |
| --- | --- |

(385)

Zibo Jinxin Light Industrial Products Co., Ltd.

| (386) | Zibo Kunyang Ceramic Corporation Limited |
| --- | --- |

(386)

Zibo Kunyang Ceramic Corporation Limited

---

II PIELIKUMS

Šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajā derīgajā rēķinā jābūt izdevējiestādes pārstāvja parakstītai deklarācijai šādā formā:

| (1) | rēķina izrakstītāja uzņēmuma amatpersonas vārds, uzvārds un amats; |
| --- | --- |

(1)

rēķina izrakstītāja uzņēmuma amatpersonas vārds, uzvārds un amats;

| (2) | šāds paziņojums: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā iekļautos keramikas galda piederumus un virtuves piederumus (daudzumus), kas pārdoti eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražojis (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildkods) (attiecīgajā valstī). es apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un patiesa.”; |
| --- | --- |

(2)

šāds paziņojums: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā iekļautos keramikas galda piederumus un virtuves piederumus (daudzumus), kas pārdoti eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražojis (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildkods) (attiecīgajā valstī). es apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un patiesa.”;

| (3) | datums un paraksts. |
| --- | --- |

(3)

datums un paraksts.

---

| 15.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 318/66 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 318/66

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1073/2012

(2012. gada 14. novembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 14. novembrī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 40,0 |
| MA | 46,0 |
| TR | 50,7 |
| ZZ | 45,6 |
| 0707 00 05 | AL | 46,1 |
| EG | 140,2 |
| MK | 42,0 |
| TR | 130,3 |
| ZZ | 89,7 |
| 0709 93 10 | MA | 106,9 |
| TR | 123,4 |
| ZZ | 115,2 |
| 0805 20 10 | ZA | 144,8 |
| ZZ | 144,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 41,4 |
| TR | 78,6 |
| ZA | 181,8 |
| ZZ | 100,6 |
| 0805 50 10 | AR | 57,4 |
| TR | 85,0 |
| ZA | 97,7 |
| ZZ | 80,0 |
| 0806 10 10 | BR | 271,8 |
| LB | 256,9 |
| PE | 260,4 |
| TR | 164,8 |
| US | 281,2 |
| ZZ | 247,0 |
| 0808 10 80 | CA | 157,0 |
| CL | 151,2 |
| CN | 83,7 |
| MK | 38,5 |
| NZ | 162,5 |
| US | 189,1 |
| ZA | 143,6 |
| ZZ | 132,2 |
| 0808 30 90 | CN | 55,5 |
| TR | 115,8 |
| ZZ | 85,7 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

AL

40,0

MA

46,0

TR

50,7

ZZ

45,6

0707 00 05

AL

46,1

EG

140,2

MK

42,0

TR

130,3

ZZ

89,7

0709 93 10

MA

106,9

TR

123,4

ZZ

115,2

0805 20 10

ZA

144,8

ZZ

144,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

41,4

TR

78,6

ZA

181,8

ZZ

100,6

0805 50 10

AR

57,4

TR

85,0

ZA

97,7

ZZ

80,0

0806 10 10

BR

271,8

LB

256,9

PE

260,4

TR

164,8

US

281,2

ZZ

247,0

0808 10 80

CA

157,0

CL

151,2

CN

83,7

MK

38,5

NZ

162,5

US

189,1

ZA

143,6

ZZ

132,2

0808 30 90

CN

55,5

TR

115,8

ZZ

85,7

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 15.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 318/68 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 318/68

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 13. novembris),

ar ko groza Lēmumu 2008/185/EK attiecībā uz Īrijas, Ziemeļīrijas un Bolcāno provinces Itālijā iekļaušanu dalībvalstu vai to reģionu sarakstā, ko nav skārusi Aujeski slimība

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 7976)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2012/701/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1964. gada 26. jūnija Direktīvu 64/432/EEK par dzīvnieku veselības problēmām, kas ietekmē liellopu un cūku tirdzniecību Kopienā (1), un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu un 10. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 64/432/EEK paredzēti noteikumi, kas piemērojami liellopu un cūku tirdzniecībai Savienībā. Minētās direktīvas 9. pantā noteikti kritēriji konkrētu lipīgu infekcijas slimību, tostarp Aujeski slimības, obligāto valsts kontroles programmu apstiprināšanai. Turklāt minētās direktīvas 10. pantā paredzēts, ka gadījumā, ja dalībvalsts uzskata, ka tās teritorijā vai teritorijas daļā nav šādu slimību, tostarp Aujeski slimības, tā iesniedz Komisijai attiecīgus apliecinošus dokumentus. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 64/432/EEK paredzēti noteikumi, kas piemērojami liellopu un cūku tirdzniecībai Savienībā. Minētās direktīvas 9. pantā noteikti kritēriji konkrētu lipīgu infekcijas slimību, tostarp Aujeski slimības, obligāto valsts kontroles programmu apstiprināšanai. Turklāt minētās direktīvas 10. pantā paredzēts, ka gadījumā, ja dalībvalsts uzskata, ka tās teritorijā vai teritorijas daļā nav šādu slimību, tostarp Aujeski slimības, tā iesniedz Komisijai attiecīgus apliecinošus dokumentus.

| (2) | Komisijas 2008. gada 21. februāra Lēmumā 2008/185/EK par papildu garantijām Kopienas iekšējā tirdzniecībā ar cūkām attiecībā uz Aujeski cūku slimību un kritērijiem, ar kuriem nodrošina informāciju par šo slimību (2), ir noteiktas papildu garantijas attiecībā uz cūku pārvietošanu starp dalībvalstīm. Šīs garantijas ir saistītas ar dalībvalstu klasificēšanu pēc to statusa attiecībā uz Aujeski slimību. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2008. gada 21. februāra Lēmumā 2008/185/EK par papildu garantijām Kopienas iekšējā tirdzniecībā ar cūkām attiecībā uz Aujeski cūku slimību un kritērijiem, ar kuriem nodrošina informāciju par šo slimību (2), ir noteiktas papildu garantijas attiecībā uz cūku pārvietošanu starp dalībvalstīm. Šīs garantijas ir saistītas ar dalībvalstu klasificēšanu pēc to statusa attiecībā uz Aujeski slimību.

| (3) | Lēmuma 2008/185/EK I pielikumā ietvertas dalībvalstis vai to reģioni, ko nav skārusi Aujeski slimība un kur vakcinācija ir aizliegta. Minētā lēmuma II pielikumā ietvertas dalībvalstis vai to reģioni, kur ir apstiprinātas valsts kontroles programmas Aujeski slimības izskaušanai. |
| --- | --- |

(3)

Lēmuma 2008/185/EK I pielikumā ietvertas dalībvalstis vai to reģioni, ko nav skārusi Aujeski slimība un kur vakcinācija ir aizliegta. Minētā lēmuma II pielikumā ietvertas dalībvalstis vai to reģioni, kur ir apstiprinātas valsts kontroles programmas Aujeski slimības izskaušanai.

| (4) | Īrija, Ziemeļīrija un Bolcāno province Itālijā pašlaik ir ietvertas Lēmuma 2008/185/EK II pielikuma sarakstā kā dalībvalstis vai to reģioni, kur ir īstenotas apstiprinātas valsts kontroles programmas Aujeski slimības izskaušanai. |
| --- | --- |

(4)

Īrija, Ziemeļīrija un Bolcāno province Itālijā pašlaik ir ietvertas Lēmuma 2008/185/EK II pielikuma sarakstā kā dalībvalstis vai to reģioni, kur ir īstenotas apstiprinātas valsts kontroles programmas Aujeski slimības izskaušanai.

| (5) | Īrija, Apvienotā Karaliste attiecībā uz Ziemeļīriju un Itālija attiecībā uz Bolcāno provinci tagad ir iesniegušas apstiprinošu dokumentāciju, lai pamatotu pieteikumu par minēto dalībvalstu un Bolcāno provinci kā Aujeski slimības neskartu zonu. |
| --- | --- |

(5)

Īrija, Apvienotā Karaliste attiecībā uz Ziemeļīriju un Itālija attiecībā uz Bolcāno provinci tagad ir iesniegušas apstiprinošu dokumentāciju, lai pamatotu pieteikumu par minēto dalībvalstu un Bolcāno provinci kā Aujeski slimības neskartu zonu.

| (6) | Pēc Īrijas, Apvienotās Karalistes un Itālijas iesniegtās dokumentācijas novērtēšanas ir lietderīgi svītrot Īriju, Ziemeļīriju un Bolcāno provinci no Lēmuma 2008/185/EK II pielikuma saraksta un iekļaut tās minētā lēmuma I pielikuma sarakstā. |
| --- | --- |

(6)

Pēc Īrijas, Apvienotās Karalistes un Itālijas iesniegtās dokumentācijas novērtēšanas ir lietderīgi svītrot Īriju, Ziemeļīriju un Bolcāno provinci no Lēmuma 2008/185/EK II pielikuma saraksta un iekļaut tās minētā lēmuma I pielikuma sarakstā.

| (7) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2008/185/EK. |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2008/185/EK.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2008/185/EK I un II pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2012. gada 13. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Maroš ŠEFČOVIČ

---

(1)  OV 121, 29.7.1964., 1977./64. lpp.

1

(2)  OV L 59, 4.3.2008., 19. lpp.

2

---

PIELIKUMS

I PIELIKUMS

Dalībvalstis vai to reģioni, ko nav skārusi Aujeski slimība un kur vakcinācija ir aizliegta

| ISO kods | Dalībvalsts | Reģioni |
| --- | --- | --- |
| BE | Beļģija | Visi reģioni |
| CZ | Čehijas Republika | Visi reģioni |
| DK | Dānija | Visi reģioni |
| DE | Vācija | Visi reģioni |
| IE | Īrija | Visi reģioni |
| FR | Francija | Šādi departamenti: Ain, Aisne, Allier, Alpes-de-Haute-Provence, Alpes-Maritimes, Ardèche, Ardennes, Ariège, Aube, Aude, Aveyron, Bas-Rhin, Bouches-du-Rhône, Calvados, Cantal, Charente, Charente-Maritime, Cher, Corrèze, Côte-d’Or, Côtes-d’Armor, Creuse, Deux-Sèvres, Dordogne, Doubs, Drôme, Essonne, Eure, Eure-et-Loir, Finistère, Gard, Gers, Gironde, Hautes-Alpes, Hauts-de-Seine, Haute Garonne, Haute-Loire, Haute-Marne, Hautes-Pyrénées, Haut-Rhin, Haute-Saône, Haute-Savoie, Haute-Vienne, Hérault, Indre, Ille-et-Vilaine, Indre-et-Loire, Isère, Jura, Landes, Loire, Loire-Atlantique, Loir-et-Cher, Loiret, Lot, Lot-et-Garonne, Lozère, Maine-et-Loire, Manche, Marne, Mayenne, Meurthe-et-Moselle, Meuse, Morbihan, Moselle, Nièvre, Nord, Oise, Orne, Paris, Pas-de-Calais, Pyrénées-Atlantiques, Pyrénées-Orientales, Puy-de-Dôme, Réunion, Rhône, Sarthe, Saône-et-Loire, Savoie, Seine-et-Marne, Seine-Maritime, Seine-Saint-Denis, Somme, Tarn, Tarn-et-Garonne, Territoire de Belfort, Val-de-Marne, Val-d’Oise, Var, Vaucluse, Vendée, Vienne, Vosges, Yonne, Yvelines |
| IT | Itālija | Bolcāno province |
| CY | Kipra | Visi reģioni |
| LU | Luksemburga | Visi reģioni |
| NL | Nīderlande | Visi reģioni |
| AT | Austrija | Visi reģioni |
| SI | Slovēnija | Visi reģioni |
| SK | Slovākija | Visi reģioni |
| FI | Somija | Visi reģioni |
| SE | Zviedrija | Visi reģioni |
| UK | Apvienotā Karaliste | Visi reģioni |

ISO kods

Dalībvalsts

Reģioni

BE

Beļģija

Visi reģioni

CZ

Čehijas Republika

Visi reģioni

DK

Dānija

Visi reģioni

DE

Vācija

Visi reģioni

IE

Īrija

Visi reģioni

FR

Francija

Šādi departamenti: Ain, Aisne, Allier, Alpes-de-Haute-Provence, Alpes-Maritimes, Ardèche, Ardennes, Ariège, Aube, Aude, Aveyron, Bas-Rhin, Bouches-du-Rhône, Calvados, Cantal, Charente, Charente-Maritime, Cher, Corrèze, Côte-d’Or, Côtes-d’Armor, Creuse, Deux-Sèvres, Dordogne, Doubs, Drôme, Essonne, Eure, Eure-et-Loir, Finistère, Gard, Gers, Gironde, Hautes-Alpes, Hauts-de-Seine, Haute Garonne, Haute-Loire, Haute-Marne, Hautes-Pyrénées, Haut-Rhin, Haute-Saône, Haute-Savoie, Haute-Vienne, Hérault, Indre, Ille-et-Vilaine, Indre-et-Loire, Isère, Jura, Landes, Loire, Loire-Atlantique, Loir-et-Cher, Loiret, Lot, Lot-et-Garonne, Lozère, Maine-et-Loire, Manche, Marne, Mayenne, Meurthe-et-Moselle, Meuse, Morbihan, Moselle, Nièvre, Nord, Oise, Orne, Paris, Pas-de-Calais, Pyrénées-Atlantiques, Pyrénées-Orientales, Puy-de-Dôme, Réunion, Rhône, Sarthe, Saône-et-Loire, Savoie, Seine-et-Marne, Seine-Maritime, Seine-Saint-Denis, Somme, Tarn, Tarn-et-Garonne, Territoire de Belfort, Val-de-Marne, Val-d’Oise, Var, Vaucluse, Vendée, Vienne, Vosges, Yonne, Yvelines

IT

Itālija

Bolcāno province

CY

Kipra

Visi reģioni

LU

Luksemburga

Visi reģioni

NL

Nīderlande

Visi reģioni

AT

Austrija

Visi reģioni

SI

Slovēnija

Visi reģioni

SK

Slovākija

Visi reģioni

FI

Somija

Visi reģioni

SE

Zviedrija

Visi reģioni

UK

Apvienotā Karaliste

Visi reģioni

II PIELIKUMS

Dalībvalstis vai to reģioni, kur ir apstiprinātas valsts kontroles programmas Aujeski slimības izskaušanai

| ISO kods | Dalībvalsts | Reģioni |
| --- | --- | --- |
| ES | Spānija | Visi reģioni |
| HU | Ungārija | Visi reģioni |
| PL | Polija | Visi reģioni |

ISO kods

Dalībvalsts

Reģioni

ES

Spānija

Visi reģioni

HU

Ungārija

Visi reģioni

PL

Polija

Visi reģioni

---

| 15.11.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 318/71 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 318/71

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 13. novembris),

ar ko groza Lēmumu 2008/855/EK attiecībā uz noteiktu veidu gaļas un gaļas produktu nosūtīšanu uz citām dalībvalstīm no attiecīgajām dalībvalstīm, kuru apgabali uzskaitīti minētā lēmuma pielikuma III daļā

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 7977)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2012/702/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 11. decembra Direktīvu 89/662/EEK par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (2), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2008. gada 3. novembra Lēmumā 2008/855/EK par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri dažās dalībvalstīs (3) noteikti konkrēti kontroles pasākumi attiecībā uz klasisko cūku mēri tajās dalībvalstīs vai to reģionos, kas iekļauti minētā lēmuma pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2008. gada 3. novembra Lēmumā 2008/855/EK par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri dažās dalībvalstīs (3) noteikti konkrēti kontroles pasākumi attiecībā uz klasisko cūku mēri tajās dalībvalstīs vai to reģionos, kas iekļauti minētā lēmuma pielikumā.

| (2) | Lēmuma 2008/855/EK 7. panta 1. punktā paredzēts, ka attiecīgajām dalībvalstīm, kuru apgabali uzskaitīti minētā lēmuma pielikuma III daļā, jānodrošina, ka no minēto apgabalu saimniecībām svaigas cūkgaļas sūtījumi, gaļas izstrādājumi un gaļas produkti, kas sastāv no šīs gaļas vai to satur, netiek nosūtīti uz citām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(2)

Lēmuma 2008/855/EK 7. panta 1. punktā paredzēts, ka attiecīgajām dalībvalstīm, kuru apgabali uzskaitīti minētā lēmuma pielikuma III daļā, jānodrošina, ka no minēto apgabalu saimniecībām svaigas cūkgaļas sūtījumi, gaļas izstrādājumi un gaļas produkti, kas sastāv no šīs gaļas vai to satur, netiek nosūtīti uz citām dalībvalstīm.

| (3) | Lēmuma 2008/855/EK 8.a pantā paredzēts, ka attiecīgās dalībvalstis, kuru apgabali iekļauti minētā lēmuma pielikuma III daļā, konkrētos apstākļos var atļaut nosūtīt uz citām dalībvalstīm svaigu cūkgaļu, kas iegūta no cūkām saimniecībās, kuras atrodas ārpus minētā lēmuma pielikuma attiecīgajā daļā uzskaitītajiem apgabaliem, kā arī gaļas izstrādājumus un gaļas produktus, kas sastāv no šīs gaļas vai to satur. |
| --- | --- |

(3)

Lēmuma 2008/855/EK 8.a pantā paredzēts, ka attiecīgās dalībvalstis, kuru apgabali iekļauti minētā lēmuma pielikuma III daļā, konkrētos apstākļos var atļaut nosūtīt uz citām dalībvalstīm svaigu cūkgaļu, kas iegūta no cūkām saimniecībās, kuras atrodas ārpus minētā lēmuma pielikuma attiecīgajā daļā uzskaitītajiem apgabaliem, kā arī gaļas izstrādājumus un gaļas produktus, kas sastāv no šīs gaļas vai to satur.

| (4) | Atkāpjoties no Lēmuma 2008/855/EK 7. panta 1. punkta, minētā lēmuma 8.c pantā paredzēts, ka attiecīgās dalībvalstis, kuru apgabali ir uzskaitīti minētā lēmuma pielikuma III daļā, konkrētos apstākļos var atļaut nosūtīt uz citām dalībvalstīm svaigu cūkgaļu un gaļas izstrādājumus un gaļas produktus, kas sastāv no šīs gaļas vai to satur. |
| --- | --- |

(4)

Atkāpjoties no Lēmuma 2008/855/EK 7. panta 1. punkta, minētā lēmuma 8.c pantā paredzēts, ka attiecīgās dalībvalstis, kuru apgabali ir uzskaitīti minētā lēmuma pielikuma III daļā, konkrētos apstākļos var atļaut nosūtīt uz citām dalībvalstīm svaigu cūkgaļu un gaļas izstrādājumus un gaļas produktus, kas sastāv no šīs gaļas vai to satur.

| (5) | Lēmuma 2008/855/EK 8.a un 8.c pantā paredzētas divas izplatīšanas sistēmas svaigai cūkgaļai, no tās sastāvošiem vai to saturošiem gaļas izstrādājumiem un gaļas produktiem, kas atbilst konkrētiem nosacījumiem, kuri nodrošina, ka nepastāv risks saistībā ar klasiskā cūku mēra ierosinātāju. Tādejādi kautuves, gaļas sadalīšanas un gaļas pārstrādes uzņēmumi varētu vienlaicīgi darboties abās sistēmās, neradot papildu riskus, ar nosacījumu, ka tiek piemērotas dažas turpmākas prasības attiecībā uz saimniecību un uzņēmumu sarakstu paziņošanu. Līdz ar to abas sistēmas reglamentējošos noteikumus var apvienot un attiecīgi apstiprināt nosacījumiem atbilstošās saimniecības, kautuves, gaļas sadalīšanas un pārstrādes uzņēmumus. |
| --- | --- |

(5)

Lēmuma 2008/855/EK 8.a un 8.c pantā paredzētas divas izplatīšanas sistēmas svaigai cūkgaļai, no tās sastāvošiem vai to saturošiem gaļas izstrādājumiem un gaļas produktiem, kas atbilst konkrētiem nosacījumiem, kuri nodrošina, ka nepastāv risks saistībā ar klasiskā cūku mēra ierosinātāju. Tādejādi kautuves, gaļas sadalīšanas un gaļas pārstrādes uzņēmumi varētu vienlaicīgi darboties abās sistēmās, neradot papildu riskus, ar nosacījumu, ka tiek piemērotas dažas turpmākas prasības attiecībā uz saimniecību un uzņēmumu sarakstu paziņošanu. Līdz ar to abas sistēmas reglamentējošos noteikumus var apvienot un attiecīgi apstiprināt nosacījumiem atbilstošās saimniecības, kautuves, gaļas sadalīšanas un pārstrādes uzņēmumus.

| (6) | Lai nodrošinātu svaigas cūkgaļas, konkrētu gaļas izstrādājumu un gaļas produktu, kas sastāv no šīs gaļas vai to satur, izplatīšanas sistēmas darbības atbilstīgu pārraudzību un pārredzamību, ir lietderīgi, ja sistēmu piemērojošās dalībvalstis uztur atjauninātu sarakstu ar saimniecībām, kautuvēm, gaļas sadalīšanas un pārstrādes uzņēmumiem, kuri ir apstiprināti izplatīšanas sistēmai, un minēto sarakstu laicīgi dara pieejamu Komisijai un citām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu svaigas cūkgaļas, konkrētu gaļas izstrādājumu un gaļas produktu, kas sastāv no šīs gaļas vai to satur, izplatīšanas sistēmas darbības atbilstīgu pārraudzību un pārredzamību, ir lietderīgi, ja sistēmu piemērojošās dalībvalstis uztur atjauninātu sarakstu ar saimniecībām, kautuvēm, gaļas sadalīšanas un pārstrādes uzņēmumiem, kuri ir apstiprināti izplatīšanas sistēmai, un minēto sarakstu laicīgi dara pieejamu Komisijai un citām dalībvalstīm.

| (7) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2008/855/EK. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2008/855/EK.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2008/855/EK groza šādi:

| 1) | lēmuma 8.a pantu aizstāj ar šādu:
  “8.a pants
  Svaigas cūkgaļas, gaļas izstrādājumu un gaļas produktu, kas sastāv no šīs gaļas vai to satur, nosūtīšana uz citām dalībvalstīm no attiecīgajām dalībvalstīm, kuru apgabali uzskaitīti pielikuma III daļā
  1.   Attiecīgās dalībvalstis, kuru apgabali ir iekļauti pielikuma III daļā, var atļaut nosūtīt uz citām dalībvalstīm svaigu cūkgaļu, kas iegūta no cūkām, kuras kopš dzimšanas turētas saimniecībās, kas atrodas ārpus pielikuma III daļā uzskaitītajiem apgabaliem, kā arī gaļas izstrādājumus un gaļas produktus, kas sastāv no šīs gaļas vai to satur, ja gaļa, gaļas izstrādājumi un gaļas produkti ir ražoti, uzglabāti un pārstrādāti uzņēmumos, kuri ir apstiprināti saskaņā ar 4. punktu.
  2.   Atkāpjoties no 7. panta 1. punkta, dalībvalstis, kuru apgabali ir uzskaitīti pielikuma III daļā, var atļaut nosūtīt uz citām dalībvalstīm svaigu cūkgaļu, gaļas izstrādājumus un gaļas produktus, kas sastāv no šīs gaļas vai to satur, ar nosacījumu, ka:






  a) | gaļa ir iegūta no tādās saimniecībās turētām cūkām, kas atrodas apgabalos, kuri uzskaitīti pielikuma III daļā, un apstiprinātas saskaņā ar 3. punktu; |
| --- | --- | --- |

1)

lēmuma 8.a pantu aizstāj ar šādu:

“8.a pants

Svaigas cūkgaļas, gaļas izstrādājumu un gaļas produktu, kas sastāv no šīs gaļas vai to satur, nosūtīšana uz citām dalībvalstīm no attiecīgajām dalībvalstīm, kuru apgabali uzskaitīti pielikuma III daļā

1.   Attiecīgās dalībvalstis, kuru apgabali ir iekļauti pielikuma III daļā, var atļaut nosūtīt uz citām dalībvalstīm svaigu cūkgaļu, kas iegūta no cūkām, kuras kopš dzimšanas turētas saimniecībās, kas atrodas ārpus pielikuma III daļā uzskaitītajiem apgabaliem, kā arī gaļas izstrādājumus un gaļas produktus, kas sastāv no šīs gaļas vai to satur, ja gaļa, gaļas izstrādājumi un gaļas produkti ir ražoti, uzglabāti un pārstrādāti uzņēmumos, kuri ir apstiprināti saskaņā ar 4. punktu.

2.   Atkāpjoties no 7. panta 1. punkta, dalībvalstis, kuru apgabali ir uzskaitīti pielikuma III daļā, var atļaut nosūtīt uz citām dalībvalstīm svaigu cūkgaļu, gaļas izstrādājumus un gaļas produktus, kas sastāv no šīs gaļas vai to satur, ar nosacījumu, ka:

a)

gaļa ir iegūta no tādās saimniecībās turētām cūkām, kas atrodas apgabalos, kuri uzskaitīti pielikuma III daļā, un apstiprinātas saskaņā ar 3. punktu;

| b) | tie ir ražoti kautuvēs, gaļas sadalīšanas un pārstrādes uzņēmumos, kas ir apstiprināti saskaņā ar 4. punktu. |
| --- | --- |

b)

tie ir ražoti kautuvēs, gaļas sadalīšanas un pārstrādes uzņēmumos, kas ir apstiprināti saskaņā ar 4. punktu.

3.   Dalībvalsts kompetentā iestāde apstiprina saimniecības 2. punkta a) apakšpunkta nolūkā tikai tad, ja šīs saimniecības:

| a) | īsteno kompetentās iestādes apstiprinātu bioloģiskās drošības plānu; |
| --- | --- |

a)

īsteno kompetentās iestādes apstiprinātu bioloģiskās drošības plānu;

| b) | ieviesušas cūkas tikai no saimniecībām, kas:






  i) | apstiprinātas saskaņā ar šo lēmumu vai |
| --- | --- | --- |

b)

ieviesušas cūkas tikai no saimniecībām, kas:

i)

apstiprinātas saskaņā ar šo lēmumu vai

| ii) | atrodas apgabalos, kuri nav uzskaitīti pielikumā un uz kuriem sešu mēnešu periodā pirms cūku ievešanas nav attiecināti ar klasisko cūku mēri saistīti valsts vai Savienības tiesību aktos noteikti ierobežojumi; šajā sešu mēnešu periodā ietilpst periods pirms saimniecības apstiprināšanas atbilstoši šim lēmumam; |
| --- | --- |

ii)

atrodas apgabalos, kuri nav uzskaitīti pielikumā un uz kuriem sešu mēnešu periodā pirms cūku ievešanas nav attiecināti ar klasisko cūku mēri saistīti valsts vai Savienības tiesību aktos noteikti ierobežojumi; šajā sešu mēnešu periodā ietilpst periods pirms saimniecības apstiprināšanas atbilstoši šim lēmumam;

| c) | kompetentā iestāde regulāri inspicē ne retāk kā reizi trijos mēnešos; šādu inspekciju laikā kompetentajai iestādei vismaz:






  i) | jāievēro Lēmuma 2002/106/EK pielikuma III nodaļā noteiktās vadlīnijas; |
| --- | --- | --- |

c)

kompetentā iestāde regulāri inspicē ne retāk kā reizi trijos mēnešos; šādu inspekciju laikā kompetentajai iestādei vismaz:

i)

jāievēro Lēmuma 2002/106/EK pielikuma III nodaļā noteiktās vadlīnijas;

| ii) | jāietver klīniska pārbaude atbilstīgi pārbaudes un paraugu ņemšanas procedūrām, kas noteiktas Lēmuma 2002/106/EK pielikuma IV nodaļas A daļā; |
| --- | --- |

ii)

jāietver klīniska pārbaude atbilstīgi pārbaudes un paraugu ņemšanas procedūrām, kas noteiktas Lēmuma 2002/106/EK pielikuma IV nodaļas A daļā;

| iii) | jāpārbauda to noteikumu efektīva piemērošana, kas paredzēti Direktīvas 2001/89/EK 15. panta 2. punkta b) apakšpunkta otrajā ievilkumā un ceturtajā līdz septītajā ievilkumā; |
| --- | --- |

iii)

jāpārbauda to noteikumu efektīva piemērošana, kas paredzēti Direktīvas 2001/89/EK 15. panta 2. punkta b) apakšpunkta otrajā ievilkumā un ceturtajā līdz septītajā ievilkumā;

| iv) | nekavējoties jāaptur vai jāatceļ apstiprinājums, ja netiek ievēroti iepriekšminētie nosacījumi; |
| --- | --- |

iv)

nekavējoties jāaptur vai jāatceļ apstiprinājums, ja netiek ievēroti iepriekšminētie nosacījumi;

| d) | regulāri piemēro laboratorijas uzraudzības sistēmu, ja dzīvniekiem attiecībā uz klasisko cūku mēri ar negatīviem rezultātiem ir veikti laboratorijas testi, ievērojot paraugu ņemšanas procedūras, kas noteiktas klasiskā cūku mēra uzraudzības plānā, ko kompetentā iestāde īstenojusi vismaz sešu mēnešu periodā pirms nosūtīšanas uz kautuvi; |
| --- | --- |

d)

regulāri piemēro laboratorijas uzraudzības sistēmu, ja dzīvniekiem attiecībā uz klasisko cūku mēri ar negatīviem rezultātiem ir veikti laboratorijas testi, ievērojot paraugu ņemšanas procedūras, kas noteiktas klasiskā cūku mēra uzraudzības plānā, ko kompetentā iestāde īstenojusi vismaz sešu mēnešu periodā pirms nosūtīšanas uz kautuvi;

| e) | atrodas tāda apgabala centrā, kura rādiuss ir vismaz 3 km un kurā cūku fermās turētajiem dzīvniekiem attiecībā uz klasisko cūku mēri ar negatīviem rezultātiem ir veikti laboratorijas testi, izmantojot paraugus, kas noņemti atbilstoši klasiskā cūku mēra uzraudzības plānam, ko kompetentās iestādes īstenojušas reizi ceturksnī; |
| --- | --- |

e)

atrodas tāda apgabala centrā, kura rādiuss ir vismaz 3 km un kurā cūku fermās turētajiem dzīvniekiem attiecībā uz klasisko cūku mēri ar negatīviem rezultātiem ir veikti laboratorijas testi, izmantojot paraugus, kas noņemti atbilstoši klasiskā cūku mēra uzraudzības plānam, ko kompetentās iestādes īstenojušas reizi ceturksnī;

| f) | atrodas reģionā, kurā:






  — | tiek īstenota klasiskā cūku mēra kontroles un uzraudzības programma, ko apstiprinājusi Komisija, |
| --- | --- | --- |

f)

atrodas reģionā, kurā:

—

tiek īstenota klasiskā cūku mēra kontroles un uzraudzības programma, ko apstiprinājusi Komisija,

| — | ir būtiski sarukusi klasiskā cūku mēra sastopamība un izplatība mājas cūku un savvaļas cūku populācijā, |
| --- | --- |

—

ir būtiski sarukusi klasiskā cūku mēra sastopamība un izplatība mājas cūku un savvaļas cūku populācijā,

| — | pēdējo 12 mēnešu laikā nav datu par to, ka konstatēta klasiskā cūku mēra vīrusa cirkulācija. |
| --- | --- |

—

pēdējo 12 mēnešu laikā nav datu par to, ka konstatēta klasiskā cūku mēra vīrusa cirkulācija.

4.   Dalībvalsts kompetentā iestāde 1. punkta un 2. punkta b) apakšpunkta nolūkā apstiprina tikai tās kautuves, gaļas sadalīšanas un pārstrādes uzņēmumus, kuros uz citām dalībvalstīm sūtīt atļautu svaigu gaļu un gaļas izstrādājumus un gaļas produktus, kas sastāv no šīs gaļas vai to satur, ražo, uzglabā un pārstrādā atsevišķi no citiem produktiem, kas sastāv no tādas svaigas gaļas vai to satur, un no gaļas izstrādājumiem un gaļas produktiem, kuri sastāv no tādas gaļas vai satur tādu gaļu, kas iegūta no cūkām, kuru izcelsme ir tādās saimniecībās vai kuras sūtītas no tādām pielikuma III daļā uzskaitīto apgabalu saimniecībām, kas nav apstiprinātas saskaņā ar 3. punktu.

5.   Cūkgaļu, gaļas izstrādājumus un gaļas produktus, kas minēti 1. un 2. punktā, marķē šādi:

| a) | svaigu cūkgaļu marķē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 854/2004 I pielikuma I sadaļas III nodaļu; |
| --- | --- |

a)

svaigu cūkgaļu marķē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 854/2004 I pielikuma I sadaļas III nodaļu;

| b) | gaļas izstrādājumus un gaļas produktus marķē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma I sadaļu. |
| --- | --- |

b)

gaļas izstrādājumus un gaļas produktus marķē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma I sadaļu.

6.   Dalībvalstis, kuras piemēro 1. punkta nosacījumus vai 2. punktā paredzēto atkāpi, uztur atjauninātu sarakstu ar saimniecībām, kautuvēm, gaļas sadalīšanas un pārstrādes uzņēmumiem, kas apstiprināti saskaņā ar 3. un 4. punktu. Minētajā sarakstā norāda vismaz uzņēmuma nosaukumu, adresi, oficiālo reģistrācijas numuru, veidu un apstiprinājuma datumu. Par šādu sarakstu un visiem tā atjauninājumiem 24 stundu laikā pēc pirmās saimniecības vai uzņēmuma apstiprināšanas vai jebkādiem turpmākiem grozījumiem paziņo Komisijai un citām dalībvalstīm.”;

| 2) | lēmuma 8.c pantu svītro. |
| --- | --- |

2)

lēmuma 8.c pantu svītro.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2012. gada 13. novembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Maroš ŠEFČOVIČ

---

(1)  OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp.

1

(2)  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.

2

(3)  OV L 302, 13.11.2008., 19. lpp.

3

---