# Euroopan unionin C 324/21.

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 324 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 48. vuosikerta21. joulukuuta 2005 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 324

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

48. vuosikerta21. joulukuuta 2005

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Tiedonantoja |
| | Komissio |
| 2005/C 324/1 | Euron kurssi | 1 |
| 2005/C 324/2 | Menettelyn aloittaminen (Asia N:o COMP/M.3975 — Cargill/Degussa Food Ingredients) (
  1
  ) | 2 |
| 2005/C 324/3 | Jäsenvaltioiden maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden erityisluonnetta koskevista todistuksista annetun asetuksen (ETY) N:o 2082/92 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti ilmoittamat valvontaviranomaiset | 3 |
| 2005/C 324/4 | Komission tiedonanto koskien neuvoston direktiivin 96/67EY 1 artiklan 4 kohdan mukaista menettelyä (
  1
  ) | 9 |
| 2005/C 324/5 | Valtiontuki — Unkari — Valtiontuki N:o C 41/2005 (ex NN 49/2005) — Hukkakustannukset Unkarissa — Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  ) | 12 |
| 2005/C 324/6 | Valtiontuki — Ranska — Valtiontuki N:o C 32/2005 (ex N 250/2005) — Rakenneuudistustuki Ernault-yritykselle — Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  ) | 23 |
| 2005/C 324/7 | EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  ) | 28 |
| 2005/C 324/8 | EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohdan mukainen tiedoksianto — Pyyntö saada lupa kansalliselle laille, joka poikkeaa yhteisön yhdenmukaistamistoimenpiteestä (
  1
  ) | 31 |
| 2005/C 324/9 | Ilmoitusmenettely — Tekniset määräykset (
  1
  ) | 33 |
| 2005/C 324/0 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia N:o COMP/M.4004 — SCF/SAG GEST/JV) — Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 39 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Tiedonantoja

Komissio

2005/C 324/1

Euron kurssi

1

2005/C 324/2

Menettelyn aloittaminen (Asia N:o COMP/M.3975 — Cargill/Degussa Food Ingredients) (
  1
  )

1

2

2005/C 324/3

Jäsenvaltioiden maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden erityisluonnetta koskevista todistuksista annetun asetuksen (ETY) N:o 2082/92 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti ilmoittamat valvontaviranomaiset

3

2005/C 324/4

Komission tiedonanto koskien neuvoston direktiivin 96/67EY 1 artiklan 4 kohdan mukaista menettelyä (
  1
  )

1

9

2005/C 324/5

Valtiontuki — Unkari — Valtiontuki N:o C 41/2005 (ex NN 49/2005) — Hukkakustannukset Unkarissa — Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  )

1

12

2005/C 324/6

Valtiontuki — Ranska — Valtiontuki N:o C 32/2005 (ex N 250/2005) — Rakenneuudistustuki Ernault-yritykselle — Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  )

1

23

2005/C 324/7

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  )

1

28

2005/C 324/8

EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohdan mukainen tiedoksianto — Pyyntö saada lupa kansalliselle laille, joka poikkeaa yhteisön yhdenmukaistamistoimenpiteestä (
  1
  )

1

31

2005/C 324/9

Ilmoitusmenettely — Tekniset määräykset (
  1
  )

1

33

2005/C 324/0

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia N:o COMP/M.4004 — SCF/SAG GEST/JV) — Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

39

| | III   Tiedotteita |
| --- | --- |
| | Komissio |
| 2005/C 324/1 | Daphne II -ohjelma (2004–2008) — Lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemiseksi ja torjumiseksi sekä uhrien ja riskiryhmien suojelemiseksi — Erityisiä yhteisrahoitushankkeita vuonna 2006 koskeva ehdotuspyyntö (Kumoaa ja korvaa 2005/C 320/09) | 40 |

III   Tiedotteita

Komissio

2005/C 324/1

Daphne II -ohjelma (2004–2008) — Lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemiseksi ja torjumiseksi sekä uhrien ja riskiryhmien suojelemiseksi — Erityisiä yhteisrahoitushankkeita vuonna 2006 koskeva ehdotuspyyntö (Kumoaa ja korvaa 2005/C 320/09)

(Kumoaa ja korvaa 2005/C 320/09)

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Tiedonantoja

Komissio

| 21.12.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 324/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 324/1

---

Euron kurssi (1)

20. joulukuuta 2005

(2005/C 324/01)

1 euro=

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,1955 |
| JPY | Japanin jeniä | 139,36 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4572 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,67820 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,3887 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,5521 |
| ISK | Islannin kruunua | 75,61 |
| NOK | Norjan kruunua | 8,0330 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9560 |
| CYP | Kyproksen puntaa | 0,5735 |
| CZK | Tšekin korunaa | 28,945 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 251,25 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,6965 |
| MTL | Maltan liiraa | 0,4293 |
| PLN | Puolan zlotya | 3,8359 |
| RON | Romanian leuta | 3,6566 |
| SIT | Slovenian tolaria | 239,52 |
| SKK | Slovakian korunaa | 37,905 |
| TRY | Turkin liiraa | 1,6151 |
| AUD | Australian dollaria | 1,6181 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4020 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 9,2681 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,7383 |
| SGD | Singaporin dollaria | 1,9885 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 215,35 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 7,5758 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 9,6525 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,4078 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 11 781,65 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,518 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 64,001 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 34,3110 |
| THB | Thaimaan bahtia | 48,896 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,1955

JPY

Japanin jeniä

139,36

DKK

Tanskan kruunua

7,4572

GBP

Englannin puntaa

0,67820

SEK

Ruotsin kruunua

9,3887

CHF

Sveitsin frangia

1,5521

ISK

Islannin kruunua

75,61

NOK

Norjan kruunua

8,0330

BGN

Bulgarian leviä

1,9560

CYP

Kyproksen puntaa

0,5735

CZK

Tšekin korunaa

28,945

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

251,25

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,6965

MTL

Maltan liiraa

0,4293

PLN

Puolan zlotya

3,8359

RON

Romanian leuta

3,6566

SIT

Slovenian tolaria

239,52

SKK

Slovakian korunaa

37,905

TRY

Turkin liiraa

1,6151

AUD

Australian dollaria

1,6181

CAD

Kanadan dollaria

1,4020

HKD

Hongkongin dollaria

9,2681

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,7383

SGD

Singaporin dollaria

1,9885

KRW

Etelä-Korean wonia

1 215,35

ZAR

Etelä-Afrikan randia

7,5758

CNY

Kiinan juan renminbiä

9,6525

HRK

Kroatian kunaa

7,4078

IDR

Indonesian rupiaa

11 781,65

MYR

Malesian ringgitiä

4,518

PHP

Filippiinien pesoa

64,001

RUB

Venäjän ruplaa

34,3110

THB

Thaimaan bahtia

48,896

---

(1)

Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 21.12.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 324/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 324/2

---

Menettelyn aloittaminen

(Asia N:o COMP/M.3975 — Cargill/Degussa Food Ingredients)

(2005/C 324/02)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Komissio päätti 14. joulukuuta 2005 aloittaa menettelyn edellä mainitussa asiassa todettuaan, että ilmoitettu yrityskeskittymä herättää vakavia epäilyjä sen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. Menettelyn aloittaminen johtaa ilmoitetun yrityskeskittymän osalta tutkimuksen toisen vaiheen aloittamiseen. Päätös on tehty neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla.

Komissio kehottaa niitä, joita asia koskee, esittämään sille mahdolliset huomautuksensa ehdotetun yrityskeskittymän osalta.

Huomautusten on oltava komissiolla 15 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle telekopiona (numeroon (32-2) 296 43 01, 296 72 44) tai postitse viitteellä N:o COMP/M.3975 — Cargill/Degussa Food Ingredients seuraavaan osoitteeseen:

| Euroopan yhteisöjen komissio |
| --- |
| Kilpailun PO |
| Merger Registry |
| Rue Joseph II/Jozef II-straat 70 |
| B-1000 Bruxelles/Brussel |

Euroopan yhteisöjen komissio

Kilpailun PO

Merger Registry

Rue Joseph II/Jozef II-straat 70

B-1000 Bruxelles/Brussel

---

| 21.12.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 324/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 324/3

---

Jäsenvaltioiden maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden erityisluonnetta koskevista todistuksista annetun asetuksen (ETY) N:o 2082/92 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti ilmoittamat valvontaviranomaiset

(2005/C 324/03)

Tämän julkaisun tarkoituksena on antaa tietoja jäsenvaltioiden ilmoittamista valvontaviranomaisista, jotka vastaavat kustakin asetuksen (ETY) N:o 2082/92 mukaisesti rekisteröidystä erityisluonnetta koskevasta todistuksesta.

Julkaisuun voidaan tehdä myöhemmin muutoksia

BELGIQUE/BELGIË

| Nom de la structure de contrôle/Naam van de controlestructuur | Adresse/Adres | Statut/Status (1) | Type de produit/Productcategorie (2) | Nom du produit contrôlé/Gecontroleerde productnaam | Date/Datum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Agrément/Erkenning | Retrait d'agrément/Intrekking van erkenning |
| Service Public Fédéral Economie, PME, Classes Moyennes & Energie
  Direction Générale Contrôle et Médiation
  Deuxième Division — Services Spécialisés
  Section A
  Contrôle Dépenses FEOGA et Organisation du Marché
  Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand & Energie
  Algemene Directie Controle en Bemiddeling
  Tweede Afdeling — Gespecialiseerde Diensten
  Sectie A
  Controles Uitgaven EOGFL en Marktordening | WTC III |
| Boulevard Simon Bolivar, 30, |
| B-1000 Bruxelles |

Nom de la structure de contrôle/Naam van de controlestructuur

Adresse/Adres

Statut/Status (1)

Type de produit/Productcategorie (2)

Nom du produit contrôlé/Gecontroleerde productnaam

Date/Datum

Agrément/Erkenning

Retrait d'agrément/Intrekking van erkenning

Service Public Fédéral Economie, PME, Classes Moyennes & Energie

Direction Générale Contrôle et Médiation

Deuxième Division — Services Spécialisés

Section A

Contrôle Dépenses FEOGA et Organisation du Marché

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand & Energie

Algemene Directie Controle en Bemiddeling

Tweede Afdeling — Gespecialiseerde Diensten

Sectie A

Controles Uitgaven EOGFL en Marktordening

WTC III

Boulevard Simon Bolivar, 30,

B-1000 Bruxelles

| WTC III |
| --- |
| Simon Bolivarlaan, 30 |
| B-1000 Brussel |
| Tel. (32-2) 208 40 40 |
| Fax (32-2) 208 39 75 |

WTC III

Simon Bolivarlaan, 30

B-1000 Brussel

Tel. (32-2) 208 40 40

Fax (32-2) 208 39 75

SPOD

2.1

Vieille Kriek, Vieille Kriek-Lambic, Vieille Framboise-Lambic, Vieux fruit-Lambic

Oude Kriek, Oude Kriekenlambiek, Oude Frambozenlambiek Oude Fruit-Lambiek

24.2.1994

Service Public Fédéral Economie, PME, Classes Moyennes & Energie

Direction Générale Contrôle et Médiation

Deuxième Division — Services Spécialisés

Section A

Contrôle Dépenses FEOGA et Organisation du Marché

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand & Energie

Algemene Directie Controle en Bemiddeling

Tweede Afdeling — Gespecialiseerde Diensten

Sectie A

Controles Uitgaven EOGFL en Marktordening

| WTC III |
| --- |
| Boulevard Simon Bolivar, 30, |
| B-1000 Bruxelles |

WTC III

Boulevard Simon Bolivar, 30,

B-1000 Bruxelles

| WTC III |
| --- |
| Simon Bolivarlaan, 30 |
| B-1000 Brussel |
| Tel. (32-2) 208 40 40 |
| Fax (32-2) 208 39 75 |

WTC III

Simon Bolivarlaan, 30

B-1000 Brussel

Tel. (32-2) 208 40 40

Fax (32-2) 208 39 75

SPOD

2.1

Vieille Gueuze,Vieille Gueuze-Lambic, Vieux Lambic

Oude Geuze, Oude Geuze-Lambiek, Oude Lambiek

24.2.1994

Service Public Fédéral Economie, PME, Classes Moyennes & Energie

Direction Générale Contrôle et Médiation

Deuxième Division — Services Spécialisés

Section A

Contrôle Dépenses FEOGA et Organisation du Marché

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand & Energie

Algemene Directie Controle en Bemiddeling

Tweede Afdeling — Gespecialiseerde Diensten

Sectie A

Controles Uitgaven EOGFL en Marktordening

| WTC III |
| --- |
| Boulevard Simon Bolivar, 30, |
| B-1000 Bruxelles |

WTC III

Boulevard Simon Bolivar, 30,

B-1000 Bruxelles

| WTC III |
| --- |
| Simon Bolivarlaan, 30 |
| B-1000 Brussel |
| Tel. (32-2) 208 40 40 |
| Fax (32-2) 208 39 75 |

WTC III

Simon Bolivarlaan, 30

B-1000 Brussel

Tel. (32-2) 208 40 40

Fax (32-2) 208 39 75

SPOD

2.1

Faro

24.2.1994

Service Public Fédéral Economie, PME, Classes Moyennes & Energie

Direction Générale Contrôle et Médiation

Deuxième Division — Services Spécialisés

Section A

Contrôle Dépenses FEOGA et Organisation du Marché

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand & Energie

Algemene Directie Controle en Bemiddeling

Tweede Afdeling — Gespecialiseerde Diensten

Sectie A

Controles Uitgaven EOGFL en Marktordening

| WTC III |
| --- |
| Boulevard Simon Bolivar, 30, |
| B-1000 Bruxelles |

WTC III

Boulevard Simon Bolivar, 30,

B-1000 Bruxelles

| WTC III |
| --- |
| Simon Bolivarlaan, 30 |
| B-1000 Brussel |
| Tel. (32-2) 208 40 40 |
| Fax (32-2) 208 39 75 |

WTC III

Simon Bolivarlaan, 30

B-1000 Brussel

Tel. (32-2) 208 40 40

Fax (32-2) 208 39 75

SPOD

2.1

Kriek, Kriek-Lambic, Framboise-Lambic, Fruit-Lambic

Kriek, Kriekenlambiek, Frambozenlambiek, Vruchtenlambiek

24.2.1994

Service Public Fédéral Economie, PME, Classes Moyennes & Energie

Direction Générale Contrôle et Médiation

Deuxième Division — Services Spécialisés

Section A

Contrôle Dépenses FEOGA et Organisation du Marché

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand & Energie

Algemene Directie Controle en Bemiddeling

Tweede Afdeling — Gespecialiseerde Diensten

Sectie A

Controles Uitgaven EOGFL en Marktordening

| WTC III |
| --- |
| Boulevard Simon Bolivar, 30, |
| B-1000 Bruxelles |

WTC III

Boulevard Simon Bolivar, 30,

B-1000 Bruxelles

| WTC III |
| --- |
| Simon Bolivarlaan, 30 |
| B-1000 Brussel |
| Tel. (32-2) 208 40 40 |
| Fax (32-2) 208 39 75 |

WTC III

Simon Bolivarlaan, 30

B-1000 Brussel

Tel. (32-2) 208 40 40

Fax (32-2) 208 39 75

SPOD

2.1

Lambic, Gueuze-Lambic, Gueuze

Lambiek, Geuze-Lambiek, Geuze

24.2.1994

ESPAÑA

| Nombre de la estructura de control | Dirección | Estatuto (3) | Tipo de producto (4) | Nombre del producto controlado | Fecha |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Autorización | Retirada de la Autorización |
| CERTIFOOD, S.L. | Comandante Zorita, 46 |
| E-28020 Madrid |
| Tel. (0034-91) 745 00 14 |
| Fax (0034-91) 759 24 76 |
| E-mail: certifood@certifood.org |

Nombre de la estructura de control

Dirección

Estatuto (3)

Tipo de producto (4)

Nombre del producto controlado

Fecha

Autorización

Retirada de la Autorización

CERTIFOOD, S.L.

Comandante Zorita, 46

E-28020 Madrid

Tel. (0034-91) 745 00 14

Fax (0034-91) 759 24 76

E-mail: certifood@certifood.org

O.A.

1.4

Leche Certificada de Granja

1.7.2003

AENOR

Asociación Española de Normalización y Certificación

| Génova, 6 |
| --- |
| E-28004 Madrid |
| Tel. (0034-91) 362 60 00 |
| Fax (0034-91) 310 40 32 |
| E-mail: aenor@aenor.es |

Génova, 6

E-28004 Madrid

Tel. (0034-91) 362 60 00

Fax (0034-91) 310 40 32

E-mail: aenor@aenor.es

O.A.

1.2

Jamón serrano

18.3.2004

ECAL-APPLUS

| Miguel Yuste, 16 |
| --- |
| E-28037 Madrid |
| Tel. (0034-91) 304 60 51 |
| Fax (0034-91) 327 50 28 |

Miguel Yuste, 16

E-28037 Madrid

Tel. (0034-91) 304 60 51

Fax (0034-91) 327 50 28

O.A.

1.2

Jamón serrano

6.4.2004

CERTICAR

| Infanta Mercedes, 13 |
| --- |
| E-28020 Madrid |
| Tel. (0034-91) 571 11 05 |
| Fax (0034-91) 571 11 67 |
| E-mail: certicar@certicar.es |

Infanta Mercedes, 13

E-28020 Madrid

Tel. (0034-91) 571 11 05

Fax (0034-91) 571 11 67

E-mail: certicar@certicar.es

O.A.

1.2

Jamón serrano

6.11.2003

CERTIFOOD, S.L

| Comandante Zorita, 46 |
| --- |
| E-28020 Madrid |
| Tel. (0034-91) 745 00 14 |
| Fax (0034-91) 759 24 76 |
| E-mail: certifood@certifood.org |

Comandante Zorita, 46

E-28020 Madrid

Tel. (0034-91) 745 00 14

Fax (0034-91) 759 24 76

E-mail: certifood@certifood.org

O.A.

1.2

Jamón serrano

2.3.2004

Instituto Comunitario de Certificación, S.L.

| Sol, 16 |
| --- |
| E-08201 Sabadell |
| Tel: (0034-93) 725 37 77 |
| Fax: 93 725 52 21 |

Sol, 16

E-08201 Sabadell

Tel: (0034-93) 725 37 77

Fax: 93 725 52 21

O.A.

1.2

Jamón serrano

22.6.2004

CALICER

Certificadores de Calidad, S.L.

| Pizarro, 17 |
| --- |
| E-37005 Salamanca |
| Tel. (0034-92) 319 22 38 |
| Fax (0034-92) 3 19 37 37 |
| E-mail: calicer@calicer.com |

Pizarro, 17

E-37005 Salamanca

Tel. (0034-92) 319 22 38

Fax (0034-92) 3 19 37 37

E-mail: calicer@calicer.com

O.A.

1.2

Jamón serrano

19.9.2001

Calitax Certificación, S.L.

| Tuset, 10 |
| --- |
| E-08006 Barcelona |
| Tel. (0034-93) 217 27 03 |
| Fax (0034-93) 218 51 95 |
| E-mail: calitax@calitax.com |

Tuset, 10

E-08006 Barcelona

Tel. (0034-93) 217 27 03

Fax (0034-93) 218 51 95

E-mail: calitax@calitax.com

O.A.

2.4

Panellets

6.5.2002

ITALIA

| Denominazione della struttura di controllo | Indirizzo | Statuto (5) | Tipo di prodotto (6) | Nome di prodotto controllato | Data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Autorizzazione | Revoca dell'autorizzazione |
| CSQA
  Certificazioni Srl | Via S. Gaetano, 74 |
| I-36016 Thiene (VI) |
| Tel. (39 0445) 31 30 11 |
| Fax (39 0445) 31 30 70 |
| e.-mail: sqa@csqa.it |

Denominazione della struttura di controllo

Indirizzo

Statuto (5)

Tipo di prodotto (6)

Nome di prodotto controllato

Data

Autorizzazione

Revoca dell'autorizzazione

CSQA

Certificazioni Srl

Via S. Gaetano, 74

I-36016 Thiene (VI)

Tel. (39 0445) 31 30 11

Fax (39 0445) 31 30 70

e.-mail: sqa@csqa.it

O.A.

1.3

Mozzarella

27.7.2001

SGS Italia spa

| Via G. Gozzi, 9 |
| --- |
| I-20129 Milano |
| Tel. (39 02) 73 93 334 |
| Fax (39 02) 70 00 60 91 |
| e-mail: cts_italy@scgs.com |

Via G. Gozzi, 9

I-20129 Milano

Tel. (39 02) 73 93 334

Fax (39 02) 70 00 60 91

e-mail: cts_italy@scgs.com

O.A.

1.3

Mozzarella

27.7.2001

Certiquality

| Via G. Giardino, 4 |
| --- |
| I-20123 Milano |
| Tel. (39 02) 80 69 17 16 |
| Fax (39 02) 80 69 17 19 |
| e-mail: a.schienoni@certiquality.it |

Via G. Giardino, 4

I-20123 Milano

Tel. (39 02) 80 69 17 16

Fax (39 02) 80 69 17 19

e-mail: a.schienoni@certiquality.it

O.A.

1.3

Mozzarella

27.7.2001

Agroqualità

Società per la certificazione della qualità nell'agroalimentare a r.l.

| Via Montebello, 8 |
| --- |
| I-00185 Roma |
| Tel. (39 06) 47 82 24 63 |
| Fax (39 06) 47 82 24 39 |
| e.mail: agroqualita@agroqualita.it |

Via Montebello, 8

I-00185 Roma

Tel. (39 06) 47 82 24 63

Fax (39 06) 47 82 24 39

e.mail: agroqualita@agroqualita.it

O.A.

1.3

Mozzarella

27.7.2001

Socert — Società di certificazione Srl

| Via Gorizia, 9 |
| --- |
| I-40068 S. Lazzaro di Savena (BO) |
| Tel. (39 051) 62 71 957 |
| Fax (39 051) 62 74 549 |
| e-mail: lettera@socert.it |

Via Gorizia, 9

I-40068 S. Lazzaro di Savena (BO)

Tel. (39 051) 62 71 957

Fax (39 051) 62 74 549

e-mail: lettera@socert.it

O.A.

1.3

Mozzarella

9.1.2002

Is.Me.Cert.

| Via Porzio |
| --- |
| Centro Direzionale Isola G1 |
| I-80143 Napoli |
| Tel. (39 081) 78 79 789 |
| Fax (39 081) 60 40 176 |
| e-mail: info@ismecert.it |

Via Porzio

Centro Direzionale Isola G1

I-80143 Napoli

Tel. (39 081) 78 79 789

Fax (39 081) 60 40 176

e-mail: info@ismecert.it

O.A.

1.3

Mozzarella

28.2.2002

I.N.O.Q. — Istituto Nord Ovest Qualità Soc. coop. a r.l.

| Piazza Carlo Alberto Grosso, 82 |
| --- |
| I-12033 Moretta (CN) |
| Tel. (39 0172) 91 12 23 |
| Fax (39 0172) 91 13 20 |
| e-mail: inoq@inoq.it |

Piazza Carlo Alberto Grosso, 82

I-12033 Moretta (CN)

Tel. (39 0172) 91 12 23

Fax (39 0172) 91 13 20

e-mail: inoq@inoq.it

O.A.

1.3

Mozzarella

28.2.2002

ASSAM — Agenzia servizi settore agroalimentare delle Marche

| Via Alpi, 20 |
| --- |
| I-60100 Ancona |
| Tel. (39 071) 80 81 |
| Fax (39 071) 85 979 |
| e-mail: ac@assam.marche.it |

Via Alpi, 20

I-60100 Ancona

Tel. (39 071) 80 81

Fax (39 071) 85 979

e-mail: ac@assam.marche.it

S.P.

1.3

Mozzarella

23.2.2002

AQA — Agenzia per la garanzia della qualità in agricoltura

| Via E. Mach,1 |
| --- |
| I-38010 Michele all'Adige (TN) |
| Tel. (39 0461) 61 53 22 |
| Fax (39 0461) 66 20 01 |
| e-mail: aqa@ismaa.it |

Via E. Mach,1

I-38010 Michele all'Adige (TN)

Tel. (39 0461) 61 53 22

Fax (39 0461) 66 20 01

e-mail: aqa@ismaa.it

S.P.

1.3

Mozzarella

23.2.2002

SUOMI/FINLAND

| Valvontaelimen nimi | Osoite | Asema (7) | Tuotteen laji (8) | Valvotun tuotteen nimi | Päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hyväksymispäivä | Peruuttamispäivä |
| Elintarvikevirasto | PL 28, |
| 00581 Helsinki |
| Puhelin +358-9- 393 1500 |
| Faksi +358-9- 393 1590 |
| E-mail: kirjaamo@elintarvikevirasto.fi |

Valvontaelimen nimi

Osoite

Asema (7)

Tuotteen laji (8)

Valvotun tuotteen nimi

Päivämäärä

Hyväksymispäivä

Peruuttamispäivä

Elintarvikevirasto

PL 28,

00581 Helsinki

Puhelin +358-9- 393 1500

Faksi +358-9- 393 1590

E-mail: kirjaamo@elintarvikevirasto.fi

JHP

2.3

Kalakukko

5.7.1995

Sosiaali- ja terveydenhuollon tuotevalvontakeskus (STTV)

| PL 210, |
| --- |
| 00531 Helsinki |
| Puhelin +358-9- 3967 270 |
| Faksi +358-9- 3967 2797 |
| E-mail: sttv@sttv.fi |

PL 210,

00531 Helsinki

Puhelin +358-9- 3967 270

Faksi +358-9- 3967 2797

E-mail: sttv@sttv.fi

JHP

2.1

Sahti

5.7.1995

Elintarvikevirasto

| PL 28, |
| --- |
| 00581 Helsinki |
| Puhelin +358-9- 393 1500 |
| Faksi +358-9- 393 1590 |
| E-mail: kirjaamo@elintarvikevirasto.fi |

PL 28,

00581 Helsinki

Puhelin +358-9- 393 1500

Faksi +358-9- 393 1590

E-mail: kirjaamo@elintarvikevirasto.fi

JHP

2.3

Karjalanpiirakka

5.7.1995

SVERIGE

| Kontrollorgan | Adress | Status (9) | Produkttyp (10) | Den kontrollerade produktens namn | Datum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Godkännande | Återkallande av godkännande |
| Livsmedelverk | Box 622 |
| S-751 26 Uppsala |
| Sverige |
| Tel. (46) 18 17 55 00 |
| Fax (46) 18 10 58 48 |
| E-mail: livsmedelsverket@slv.se |

Kontrollorgan

Adress

Status (9)

Produkttyp (10)

Den kontrollerade produktens namn

Datum

Godkännande

Återkallande av godkännande

Livsmedelverk

Box 622

S-751 26 Uppsala

Sverige

Tel. (46) 18 17 55 00

Fax (46) 18 10 58 48

E-mail: livsmedelsverket@slv.se

O.M.

1.2

Falukorv

Livsmedelverk

| Box 622 |
| --- |
| S-751 26 Uppsala |
| Sverige |
| Tel. (46) 18 17 55 00 |
| Fax (46) 18 10 58 48 |
| E-mail: livsmedelsverket@slv.se |

Box 622

S-751 26 Uppsala

Sverige

Tel. (46) 18 17 55 00

Fax (46) 18 10 58 48

E-mail: livsmedelsverket@slv.se

O.M.

1.3

Hushållsost

UNITED KINGDOM

| Name of inspection body | Address | Status (11) | Product type (12) | Name of the controlled product | Date |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Approval | Withdrawal of approval |
| Product Authentication International | Rowland House |
| 65 High Street Worthing |
| West Sussex BN11 1DN |
| United Kingdom |
| Tel: 01903 237799 |
| Fax: 01903 204445 |
| Email: www.food-standards.com |

Name of inspection body

Address

Status (11)

Product type (12)

Name of the controlled product

Date

Approval

Withdrawal of approval

Product Authentication International

Rowland House

65 High Street Worthing

West Sussex BN11 1DN

United Kingdom

Tel: 01903 237799

Fax: 01903 204445

Email: www.food-standards.com

AB

1.1

Traditional Farmfresh Turkey

23.1.1997

---

(1)

SPOD: service public/overheidsdienst

OAEO: organisme agréé/erkende organisatie.

(2)  Classification des produits: voir annexe/Indeling van de producten: zie bijlage.

(3)

P.: Servicio Público

O.A.: Organismos autorizados

(4)  Clasificación de los productos: véase el anexo.

(5)

SP: Servizio pubblico.

OA: Organismo autorizzato.

(6)  Classificazione dei prodotti: cfr. allegato.

(7)

JHP: julkisen hallinnon palvelu.

HE: hyväksytty elin.

(8)  Tuotteiden luokitus: katso liite.

(9)

OM: Offentlig myndighet.

GO: Godkänt organ.

(10)  För klassificering av produkter, se bilaga VI.

(11)

PS: public service.

AB: approved body.

(12)  Product classifications: see Annex.

---

LIITE

TUOTTEIDEN LUOKITUS NEUVOSTON ASETUKSEN (ETY) N:O 2082/92 HALLINNOIMISEKSI

| Perustamissopimuksen liitteessä I mainitut ihmisravinnoksi tarkoitetut tuotteet |
| --- |
| Luokka 1.1 | Tuore liha (ja muut eläimenosat) |
| Luokka 1.2 | Lihavalmisteet (kuumennetut, suolatut, savustetut jne.) |
| Luokka 1.3 | Juustot |
| Luokka 1.4 | Muut eläinperäiset tuotteet (munat, hunaja, maitotuotteet lukuun ottamatta voita jne.) |
| Luokka 1.5 | Rasvat (voi, margariini, öljyt jne.) |
| Luokka 1.6 | Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina |
| Luokka 1.7 | Tuoreet kalat, nilviäiset ja äyriäiset sekä... saatavat tuotteet |
| Luokka 1.8 | Muut liitteeseen I kuuluvat tuotteet (viini, viinietikka jne.) |
| Asetuksen (ETY) N:o 2082/92 liitteessä tarkoitetut elintarvikkeet |
| Luokka 2.1 | Olut |
| Luokka 2.2 | Suklaa ja muut kaakaota sisältävät elintarvikevalmisteet |
| Luokka 2.3 | Makeis-, leipomo-, konditoria- ja keksituotteet |
| Luokka 2.4 | Makaronivalmisteet, myös kypsennetyt tai täytetyt |
| Luokka 2.5 | Esivalmistetut ateriat |
| Luokka 2.6 | Valmiit maustekastikkeet |
| Luokka 2.7 | Keitot tai liemet |
| Luokka 2.8 | Kasviuutteista valmistetut juomat |
| Luokka 2.9 | Jäätelöt ja sorbetit |

Perustamissopimuksen liitteessä I mainitut ihmisravinnoksi tarkoitetut tuotteet

Luokka 1.1

Tuore liha (ja muut eläimenosat)

Luokka 1.2

Lihavalmisteet (kuumennetut, suolatut, savustetut jne.)

Luokka 1.3

Juustot

Luokka 1.4

Muut eläinperäiset tuotteet (munat, hunaja, maitotuotteet lukuun ottamatta voita jne.)

Luokka 1.5

Rasvat (voi, margariini, öljyt jne.)

Luokka 1.6

Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

Luokka 1.7

Tuoreet kalat, nilviäiset ja äyriäiset sekä... saatavat tuotteet

Luokka 1.8

Muut liitteeseen I kuuluvat tuotteet (viini, viinietikka jne.)

Asetuksen (ETY) N:o 2082/92 liitteessä tarkoitetut elintarvikkeet

Luokka 2.1

Olut

Luokka 2.2

Suklaa ja muut kaakaota sisältävät elintarvikevalmisteet

Luokka 2.3

Makeis-, leipomo-, konditoria- ja keksituotteet

Luokka 2.4

Makaronivalmisteet, myös kypsennetyt tai täytetyt

Luokka 2.5

Esivalmistetut ateriat

Luokka 2.6

Valmiit maustekastikkeet

Luokka 2.7

Keitot tai liemet

Luokka 2.8

Kasviuutteista valmistetut juomat

Luokka 2.9

Jäätelöt ja sorbetit

---

| 21.12.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 324/9 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 324/9

---

Komission tiedonanto koskien neuvoston direktiivin 96/67EY 1 artiklan 4 kohdan mukaista menettelyä

(2005/C 324/04)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Neuvoston direktiivin 96/67/EY, annettu 15 päivänä lokakuuta 1996, koskien pääsyä maahuolinnan markkinoille Euroopan yhteisön lentoasemilla (1), 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti komissio julkaisee tiedoksi jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella luettelon tässä direktiivissä tarkoitetuista lentoasemista.

| | Lentoasemat, joiden vuotuinen liikennemäärä on yli 2 miljoonaa matkustajaa tai 50 000 tonnia rahtia | Lentoasemat, joiden vuotuinen liikennemäärä on yli 1 miljoona matkustajaa tai 25 000 tonnia rahtia | Muut kaupallisessa liikenteessä olevat lentoasemat |
| --- | --- | --- | --- |
| Alankomaat | Amsterdam-Schiphol | Maastricht-Aken, Rotterdam | Eindhoven, Groningen-Eelde, Twente-Enschede |
| Belgia | Bryselli-National, Charleroi, Oostende, Liège-Bierset | | Antwerpen |
| Espanja | Alicante, Barcelona, Bilbao, Fuerteventura, Gran Canaria, Girona, Ibiza, Lanzarote, Madrid, Malaga, Menorca, Palma de Mallorca, Sevilla, Tenerife Norte, Tenerife Sur, Valencia | Jerez, Reus, Santiago, Vitoria | Albacete, Almeria, Asturias, Badajoz, Cordoba, El Hierro, Gomera, Granada, La Coruna, La Palma, Leon, Logrono, Madrid-C.Vientos, Madrid Torrejon, Melilla, Murcia, Pamplona, Salamanca, San Sebastian, Santander, Valladolid, Vigo, Zaragoza |
| Irlanti | Dublin, Shannon, Cork | | Knock, Kerry, Galway, Donegal, Sligo, Waterford |
| Italia | Roma-Fiumicino,Roma-Ciampino Milano-Malpensa, Milano-Linate, Napoli, Bologna, Catania, Palermo, Bergamo, Venezia, Torino, Verona, Cagliari, Pisa | Olbia, Firenze, Bari, Lamezia, Genova | Albenga, Alghero-Fertilia, Ancona-Falconara, Aosta, Biella-Cerrione, Bolzano, Brescia, Brindisi-Papola Casale, Crotone, Cuneo-Levaldigi, Foggia-Gino Lisa, Forli, Grosseto, Lampedusa, Marina di Campo, Padova,Pantelleria, Parma, Perugia-Sant'Egidio, Pescara, Reggio Calabria, Rimini-Miramare, Roma-urbe, Siena-Ampugnano, Taranto-Grottaglie, Tortoli, Trapani-Birgi, Treviso-Sant'Angelo, Trieste-Ronchi dei Legionari, Vicenza |
| Itävalta | Wien | Salzburg | Graz, Innsbruck, Klagenfurt, Linz |
| Kreikka | Ateena, Iraklion, Thessaloniki, Rodos | Chania, Kerkira, Kos | Alexandroupoulis, Araxos, Ioannina, Kalamata, Kastoria, Kavala, Kozani, Nea Anchialos, Preveza, Astypalaia, Chios, Ikaria, Karpathos, Kasos, Kastelorizo, Kefallonia, Kithira, Skiros, Milos, Leros, Limnos, Mikonos, Mitilini, Naxos, Paros, Samos, Santorini, Siros, Sitia, Skiathos, Zakinthos |
| Kypros | Larnaca | Paphos | |
| Latvia | | Riga | Daugavpils, Liepaja, Ventspils |
| Liettua | | | Vilnius, Kaunas, Palanga, Siauliai |
| Luxemburg | Luxemburg | | |
| Malta | Luqa-Malta | | |
| Portugali | Lisboa, Faro | Funchal, Porto | Braga, Chaves, Coimbra, Corvo, Evora, Flores, Horta, Lages, Porto Santo, Santa Maria, Pico, Saõ Jorge, Cascais/Tires, Graciosa, Vila Real, Covilhã, Viseu, Bragança, Ponta Delgada, Portimao, Sines, Vilar de Luz (Maia) |
| Puola | Varsova | | Bydgoszcz, Gdansk, Katowice-Pyrzowice, Krakow, Lódz-Lublinek, Poznan-Lawice, Rzeszów-Jasionka, Szczytno-Szymany, Szczecin-Goleniów, Wroclaw-Strachowice, Zielona-Góra-Babimost |
| Ranska | Paris-CDG, Paris-Orly, Nice-Côte d'Azur, Marseille-Provence, Lyon-Saint Exupéry, Toulouse-Blagnac, Bâle-Mulhouse, Bordeaux-Mérignac | Pointe-à-Pitre-Le Raizet, Nantes-Atlantique, Montpellier-Méditerranée, Fort de France-Le Lamentin, Beauvais-Tille, Strasbourg | Agen-La-Garenne, Ajaccio-Campo dell'oro, Albi-Le-Sequestre, Angers-Marce, Angoulème-Brie-Champniers, Annécy-Meythet, Aubenas-Vals-Lanas, Aurillac, Auxerre-Branches, Avignon-Caumont, Bastia-Poretta, Beauvoir-cote-de-lumiere, Bergerac-Roumanière, Besancon-la Veze, Béziers-Vias, Biarritz-Bayonne-Anglet, Blois-le Breuil, Bourges, Brest-Guipavas, Brive-La Roche, Caen-Carpiquet, Cahors-Lalbenque, Calais-Dunkerque, Calvi-Ste Catherine, Cannes-Mandelieu, Cannes-Palmbeach, Carcassonne-Salvaza, Castres-Mazamet, Cayenne-Rochambeau, Chalon-Champforgeuil, Chalon-Vatry, Chambéry-Aix les Bains, Charleville-Mezières, Chateauroux-Deols, Cherbourg-Maupertus, Cholet-Le-Pontreau, Clermont-Ferrand-Aulnat, Cognac-Chateaubernard,Colmar-Houssen, Courchevel, Deauville-St Gatien, Dieppe-Saint Gatien, Dijon-Longvic, Dinnard-Pleurtuit-St Malo, Dole-Tavaux, Epinal-Mirecourt, Figari-Sud Corse, Gap-Tallard, Granville, Grenoble-St Geoirs, Ile d'Yeu-le-Grand Phare, La Baule-Escoublac, La Mole, La Rochelle-Laleu, Lannion-Servel, La-Roche-sur-Yon-Les-Ajoncs, Lannion, Laval-Entrammes, Le Havre-Octeville, Le Mans-Arnage,Le Puy-Loudes, Le Touquet-Paris-Plage, Lille-Lesquin, Limoges-Bellegarde, Lorient Lann-Bihoue, Lyon Bron, Macon-Charnay, Metz-Nancy-Lorraine, Monbeliard-Courcelles, Montluçon-Gueret, Morlaix-Ploujean, Moulins-Montbeugny, Nancy-Essey, Nevers-Fourchambault, Nîmes-Garons,Niort-Souché, Ouessant,Pau-Pyrénnées, Périgueux-Bassillac, Perpignan-Rivesaltes, Poitiers-Biard, Pontoise-Cormeilles, Port Grimaud, Quimper-Pluguffan, Reims-Champagne, Rennes-St Jacques,Roanne-Renaison,Rochefort-St Agnant, Rodez-Marcillac, Rouen-Vallée de la Seine, St Brieux-Armor, St Denis-Gillot.St Etienne-Bouthéon, St Nazaire-Montoir, St Tropez La Mole, Saint Yan, Samur Saint Florent, Tarbes-Oussun-Lourdes, Toulon-Hyères-Le-Palyvestre,Tours-St.Symphorien, Troyes-Barberey, Valence-Chabeuil, Valenciennes-Denain, Vichy-Charmeil |
| Ruotsi | Göteborg-Landvetter, Stockholm-Arlanda | Malmo-Sturup, Stockholm/Bromma, Stockholm/Skavsta | Ängelholm, Arvika, Arvidsjaur, Borlänge, Eskilstuna, Falköping, Gällivare, Gällivare/Vassare, Ljungby/Feringe, Ljungbyhed, Ludvika, Gävle-Sandviken, Gothenburg-Säve, Hagfors, Halmstad, Hemavan, Helsingborg/Hamnen, Hultsfred, Jokkmokk, Jönköping, Kalmar, Karlskoga, Karlstad, Kiruna, Kiruna/Loussajärvi, Kramfors, Kristianstad, Lidköping; Linköping/Malmen, Linköping/SAAB, Luleå/Kallax, Lycksele, Mora/Siljan, Norrköping/Kungsängen, Oskarshamn, Pajala, Ronneby, Satenäs, Skellefteå, Skövde, Stockholm/Västeras, Storuman, Stromstadt/Nasinge, Sundsvall/Härnösand, Sveg, Söderhamn, Torsby/Fryklanda, Trollhättan-Vänersborg, Umeå, Uppsala, Uppsala/Viktoria, Vilhelmina, Visby, Växjö-Kronoberg, Örebro, Örnsköldsvick, Östersund/Frösön |
| Saksa | Berlin-Tegel, Hamburg, Düsseldorf, Frankfurt/Main, Frankfurt/Hahn, Hannover-Langenhagen, Leipzig-Halle, Stuttgart, München, Nürnberg, Köln-Bonn | Berlin-Schönefeld, Bremen, Dortmund, Dresden, Münster/Osnabrück, Paderborn-Lippstadt | Altenburg-Nobitz, Augsburg, Barth, Bayreuth, Berlin-Tempelhof, Bielefeld, Borkum, Braunschweig, Chemnitz-Jahnsdorf, Cottbus-Drewitz, Cottbus-Neuhausen, Egelsbach, Eggersdorf, Eisenach-Kindel, Emden, Erfurt, Essen/Mühlheim, Friedrichshafen, Gera, Harle, Heringsdorf, Hof-Plauen, Jena-Schöngleina, Juist, Karlsruhe/Baden-Baden, Kassel, Kiel, Lahr, Lübeck-Blankensee, Magdeburg, Mannheim-Citty, Marl-Loemühle, Meschede, Mönchengladbach, Niederrhein, Neubrandenburg, Norden-Nordedeich, Norderney, Oehna, Passau-Vilshofen, Porta-Westfalica, Rothenburg/Görlitz, Rostock-Laage, Saarbrücken-Ensheim, Schönhagen, Schwerin-Parchim, Siegerland, Speyer-Ludwigshafen, Stendal-Borstel, Strausberg, Wangerooge, Welzow, Westerland-Sylt, Wilhelmshaven-Mariensiel, Zweibrucken. |
| Slovakia | | | Bratislava, Kosice, Nitra, Piestany, Poprad-Tatry, Prievidza, Sliac, Zilina |
| Slovenia | | Ljubljana | Ajdovscina, Bovec, Celje, Lesce, Maribor, Murska Sobota, NovoMesto, Portoroz, Postojna, Ptuj, Slovenjgrodec, Valenje |
| Suomi | Helsinki-Vantaa | | Enontekiö, Helsinki-Malmi, Ivalo, Joensuu, Jyväskylä, Kajaani, Kemi-Tornio, Kittillä, Kruunupyy, Kuopio, Kuusamo, Lappeenranta, Maarianhamina, Mikkeli, Oulu, Pori, Rovaniemi, Savonlinna, Seinäjoki,Tampere-Pirkkala, Turku, Vaasa, Varkaus |
| Tanska | Kööpernamina Kastrup | Billund | Aars, Anholt, Århus, Aalborg, Karup, Odense, Esbjerg, Bornholm, Sønderborg, Vojens, Thisted, Stauning, Skive, Roskilde, Herning, Lolland-Falster, Viborg, Tønder, Sydfyn, Haderslev, Sindal, Vamdrup, Nakskov, Padborg, Ærø, Randers, Rø |
| Tsekki | Praha | | Brno, Karlovy-Vary, Ostrava, Pardubice |
| Unkari | Budapest | | Balaton-West, Debrecen, Györ-Pér, Szeged |
| Viro | | | Tallinn, Kärdla, Kuressaare, Pärnu, Tartu |
| Yhdistynyt kuningaskunta | Aberdeen, Belfast-International, Belfast-City, Birmingham, Bristol, Edinburgh, East-Midlands, Glasgow, Liverpool, London-Heathrow, London-Gatwick, London-Stansted, Luton, Manchester, Newcastle, Leeds-Bradford, Nottingham East Midlands, Prestwich | Cardiff Wales, Kent International, London City, Southampton | Teesside, Inverness, Sumburgh, Humberside, Bournemouth, Norwich, Exeter, St Mary's (Scilly), Penzance, Plymouth, Scatsta, Stornway, Kirkwall, Blackpool, City of Derry, Sheffield, Benbecula, Tresco (Scilly), Wick, Cambridge, Islay, Isle of Man, Dundee, Campbeltown, Barra, Biggin Hill, Battersea, Tiree, Lerwick, Southend, Lydd, Hawarden, Coventry, Gloucester, Shoreham, Unst, Carlisle, Barrow, Newquay, Fermanagh |

Lentoasemat, joiden vuotuinen liikennemäärä on yli 2 miljoonaa matkustajaa tai 50 000 tonnia rahtia

Lentoasemat, joiden vuotuinen liikennemäärä on yli 1 miljoona matkustajaa tai 25 000 tonnia rahtia

Muut kaupallisessa liikenteessä olevat lentoasemat

Alankomaat

Amsterdam-Schiphol

Maastricht-Aken, Rotterdam

Eindhoven, Groningen-Eelde, Twente-Enschede

Belgia

Bryselli-National, Charleroi, Oostende, Liège-Bierset

Antwerpen

Espanja

Alicante, Barcelona, Bilbao, Fuerteventura, Gran Canaria, Girona, Ibiza, Lanzarote, Madrid, Malaga, Menorca, Palma de Mallorca, Sevilla, Tenerife Norte, Tenerife Sur, Valencia

Jerez, Reus, Santiago, Vitoria

Albacete, Almeria, Asturias, Badajoz, Cordoba, El Hierro, Gomera, Granada, La Coruna, La Palma, Leon, Logrono, Madrid-C.Vientos, Madrid Torrejon, Melilla, Murcia, Pamplona, Salamanca, San Sebastian, Santander, Valladolid, Vigo, Zaragoza

Irlanti

Dublin, Shannon, Cork

Knock, Kerry, Galway, Donegal, Sligo, Waterford

Italia

Roma-Fiumicino,Roma-Ciampino Milano-Malpensa, Milano-Linate, Napoli, Bologna, Catania, Palermo, Bergamo, Venezia, Torino, Verona, Cagliari, Pisa

Olbia, Firenze, Bari, Lamezia, Genova

Albenga, Alghero-Fertilia, Ancona-Falconara, Aosta, Biella-Cerrione, Bolzano, Brescia, Brindisi-Papola Casale, Crotone, Cuneo-Levaldigi, Foggia-Gino Lisa, Forli, Grosseto, Lampedusa, Marina di Campo, Padova,Pantelleria, Parma, Perugia-Sant'Egidio, Pescara, Reggio Calabria, Rimini-Miramare, Roma-urbe, Siena-Ampugnano, Taranto-Grottaglie, Tortoli, Trapani-Birgi, Treviso-Sant'Angelo, Trieste-Ronchi dei Legionari, Vicenza

Itävalta

Wien

Salzburg

Graz, Innsbruck, Klagenfurt, Linz

Kreikka

Ateena, Iraklion, Thessaloniki, Rodos

Chania, Kerkira, Kos

Alexandroupoulis, Araxos, Ioannina, Kalamata, Kastoria, Kavala, Kozani, Nea Anchialos, Preveza, Astypalaia, Chios, Ikaria, Karpathos, Kasos, Kastelorizo, Kefallonia, Kithira, Skiros, Milos, Leros, Limnos, Mikonos, Mitilini, Naxos, Paros, Samos, Santorini, Siros, Sitia, Skiathos, Zakinthos

Kypros

Larnaca

Paphos

Latvia

Riga

Daugavpils, Liepaja, Ventspils

Liettua

Vilnius, Kaunas, Palanga, Siauliai

Luxemburg

Luxemburg

Malta

Luqa-Malta

Portugali

Lisboa, Faro

Funchal, Porto

Braga, Chaves, Coimbra, Corvo, Evora, Flores, Horta, Lages, Porto Santo, Santa Maria, Pico, Saõ Jorge, Cascais/Tires, Graciosa, Vila Real, Covilhã, Viseu, Bragança, Ponta Delgada, Portimao, Sines, Vilar de Luz (Maia)

Puola

Varsova

Bydgoszcz, Gdansk, Katowice-Pyrzowice, Krakow, Lódz-Lublinek, Poznan-Lawice, Rzeszów-Jasionka, Szczytno-Szymany, Szczecin-Goleniów, Wroclaw-Strachowice, Zielona-Góra-Babimost

Ranska

Paris-CDG, Paris-Orly, Nice-Côte d'Azur, Marseille-Provence, Lyon-Saint Exupéry, Toulouse-Blagnac, Bâle-Mulhouse, Bordeaux-Mérignac

Pointe-à-Pitre-Le Raizet, Nantes-Atlantique, Montpellier-Méditerranée, Fort de France-Le Lamentin, Beauvais-Tille, Strasbourg

Agen-La-Garenne, Ajaccio-Campo dell'oro, Albi-Le-Sequestre, Angers-Marce, Angoulème-Brie-Champniers, Annécy-Meythet, Aubenas-Vals-Lanas, Aurillac, Auxerre-Branches, Avignon-Caumont, Bastia-Poretta, Beauvoir-cote-de-lumiere, Bergerac-Roumanière, Besancon-la Veze, Béziers-Vias, Biarritz-Bayonne-Anglet, Blois-le Breuil, Bourges, Brest-Guipavas, Brive-La Roche, Caen-Carpiquet, Cahors-Lalbenque, Calais-Dunkerque, Calvi-Ste Catherine, Cannes-Mandelieu, Cannes-Palmbeach, Carcassonne-Salvaza, Castres-Mazamet, Cayenne-Rochambeau, Chalon-Champforgeuil, Chalon-Vatry, Chambéry-Aix les Bains, Charleville-Mezières, Chateauroux-Deols, Cherbourg-Maupertus, Cholet-Le-Pontreau, Clermont-Ferrand-Aulnat, Cognac-Chateaubernard,Colmar-Houssen, Courchevel, Deauville-St Gatien, Dieppe-Saint Gatien, Dijon-Longvic, Dinnard-Pleurtuit-St Malo, Dole-Tavaux, Epinal-Mirecourt, Figari-Sud Corse, Gap-Tallard, Granville, Grenoble-St Geoirs, Ile d'Yeu-le-Grand Phare, La Baule-Escoublac, La Mole, La Rochelle-Laleu, Lannion-Servel, La-Roche-sur-Yon-Les-Ajoncs, Lannion, Laval-Entrammes, Le Havre-Octeville, Le Mans-Arnage,Le Puy-Loudes, Le Touquet-Paris-Plage, Lille-Lesquin, Limoges-Bellegarde, Lorient Lann-Bihoue, Lyon Bron, Macon-Charnay, Metz-Nancy-Lorraine, Monbeliard-Courcelles, Montluçon-Gueret, Morlaix-Ploujean, Moulins-Montbeugny, Nancy-Essey, Nevers-Fourchambault, Nîmes-Garons,Niort-Souché, Ouessant,Pau-Pyrénnées, Périgueux-Bassillac, Perpignan-Rivesaltes, Poitiers-Biard, Pontoise-Cormeilles, Port Grimaud, Quimper-Pluguffan, Reims-Champagne, Rennes-St Jacques,Roanne-Renaison,Rochefort-St Agnant, Rodez-Marcillac, Rouen-Vallée de la Seine, St Brieux-Armor, St Denis-Gillot.St Etienne-Bouthéon, St Nazaire-Montoir, St Tropez La Mole, Saint Yan, Samur Saint Florent, Tarbes-Oussun-Lourdes, Toulon-Hyères-Le-Palyvestre,Tours-St.Symphorien, Troyes-Barberey, Valence-Chabeuil, Valenciennes-Denain, Vichy-Charmeil

Ruotsi

Göteborg-Landvetter, Stockholm-Arlanda

Malmo-Sturup, Stockholm/Bromma, Stockholm/Skavsta

Ängelholm, Arvika, Arvidsjaur, Borlänge, Eskilstuna, Falköping, Gällivare, Gällivare/Vassare, Ljungby/Feringe, Ljungbyhed, Ludvika, Gävle-Sandviken, Gothenburg-Säve, Hagfors, Halmstad, Hemavan, Helsingborg/Hamnen, Hultsfred, Jokkmokk, Jönköping, Kalmar, Karlskoga, Karlstad, Kiruna, Kiruna/Loussajärvi, Kramfors, Kristianstad, Lidköping; Linköping/Malmen, Linköping/SAAB, Luleå/Kallax, Lycksele, Mora/Siljan, Norrköping/Kungsängen, Oskarshamn, Pajala, Ronneby, Satenäs, Skellefteå, Skövde, Stockholm/Västeras, Storuman, Stromstadt/Nasinge, Sundsvall/Härnösand, Sveg, Söderhamn, Torsby/Fryklanda, Trollhättan-Vänersborg, Umeå, Uppsala, Uppsala/Viktoria, Vilhelmina, Visby, Växjö-Kronoberg, Örebro, Örnsköldsvick, Östersund/Frösön

Saksa

Berlin-Tegel, Hamburg, Düsseldorf, Frankfurt/Main, Frankfurt/Hahn, Hannover-Langenhagen, Leipzig-Halle, Stuttgart, München, Nürnberg, Köln-Bonn

Berlin-Schönefeld, Bremen, Dortmund, Dresden, Münster/Osnabrück, Paderborn-Lippstadt

Altenburg-Nobitz, Augsburg, Barth, Bayreuth, Berlin-Tempelhof, Bielefeld, Borkum, Braunschweig, Chemnitz-Jahnsdorf, Cottbus-Drewitz, Cottbus-Neuhausen, Egelsbach, Eggersdorf, Eisenach-Kindel, Emden, Erfurt, Essen/Mühlheim, Friedrichshafen, Gera, Harle, Heringsdorf, Hof-Plauen, Jena-Schöngleina, Juist, Karlsruhe/Baden-Baden, Kassel, Kiel, Lahr, Lübeck-Blankensee, Magdeburg, Mannheim-Citty, Marl-Loemühle, Meschede, Mönchengladbach, Niederrhein, Neubrandenburg, Norden-Nordedeich, Norderney, Oehna, Passau-Vilshofen, Porta-Westfalica, Rothenburg/Görlitz, Rostock-Laage, Saarbrücken-Ensheim, Schönhagen, Schwerin-Parchim, Siegerland, Speyer-Ludwigshafen, Stendal-Borstel, Strausberg, Wangerooge, Welzow, Westerland-Sylt, Wilhelmshaven-Mariensiel, Zweibrucken.

Slovakia

Bratislava, Kosice, Nitra, Piestany, Poprad-Tatry, Prievidza, Sliac, Zilina

Slovenia

Ljubljana

Ajdovscina, Bovec, Celje, Lesce, Maribor, Murska Sobota, NovoMesto, Portoroz, Postojna, Ptuj, Slovenjgrodec, Valenje

Suomi

Helsinki-Vantaa

Enontekiö, Helsinki-Malmi, Ivalo, Joensuu, Jyväskylä, Kajaani, Kemi-Tornio, Kittillä, Kruunupyy, Kuopio, Kuusamo, Lappeenranta, Maarianhamina, Mikkeli, Oulu, Pori, Rovaniemi, Savonlinna, Seinäjoki,Tampere-Pirkkala, Turku, Vaasa, Varkaus

Tanska

Kööpernamina Kastrup

Billund

Aars, Anholt, Århus, Aalborg, Karup, Odense, Esbjerg, Bornholm, Sønderborg, Vojens, Thisted, Stauning, Skive, Roskilde, Herning, Lolland-Falster, Viborg, Tønder, Sydfyn, Haderslev, Sindal, Vamdrup, Nakskov, Padborg, Ærø, Randers, Rø

Tsekki

Praha

Brno, Karlovy-Vary, Ostrava, Pardubice

Unkari

Budapest

Balaton-West, Debrecen, Györ-Pér, Szeged

Viro

Tallinn, Kärdla, Kuressaare, Pärnu, Tartu

Yhdistynyt kuningaskunta

Aberdeen, Belfast-International, Belfast-City, Birmingham, Bristol, Edinburgh, East-Midlands, Glasgow, Liverpool, London-Heathrow, London-Gatwick, London-Stansted, Luton, Manchester, Newcastle, Leeds-Bradford, Nottingham East Midlands, Prestwich

Cardiff Wales, Kent International, London City, Southampton

Teesside, Inverness, Sumburgh, Humberside, Bournemouth, Norwich, Exeter, St Mary's (Scilly), Penzance, Plymouth, Scatsta, Stornway, Kirkwall, Blackpool, City of Derry, Sheffield, Benbecula, Tresco (Scilly), Wick, Cambridge, Islay, Isle of Man, Dundee, Campbeltown, Barra, Biggin Hill, Battersea, Tiree, Lerwick, Southend, Lydd, Hawarden, Coventry, Gloucester, Shoreham, Unst, Carlisle, Barrow, Newquay, Fermanagh

---

(1)  EYVL L 272, 25.10.1996, s. 36.

---

| 21.12.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 324/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 324/12

---

VALTIONTUKI — UNKARI

Valtiontuki N:o C 41/2005 (ex NN 49/2005) — Hukkakustannukset Unkarissa

Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti

(2005/C 324/05)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Komissio on ilmoittanut 9. marraskuuta 2005 päivätyllä, tätä tiivistelmää seuraavilla sivuilla todistusvoimaisella kielellä toistetulla kirjeellä Unkarille päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee mainittuja toimenpiteitä.

Asianomaiset voivat esittää huomautuksensa toimenpiteistä, joita koskevan menettelyn komissio aloittaa, kuukauden kuluessa tämän tiivistelmän ja sitä seuraavan kirjeen julkaisemisesta. Huomautukset on lähetettävä osoitteeseen

| Euroopan yhteisöjen komissio |
| --- |
| Kilpailun pääosasto, valtiontukien kirjaamo |
| B-1049 Bryssel |
| Faksi: (32-2) 296 12 42 |

Euroopan yhteisöjen komissio

Kilpailun pääosasto, valtiontukien kirjaamo

B-1049 Bryssel

Faksi: (32-2) 296 12 42

Huomautukset toimitetaan Unkarille. Huomautusten esittäjä voi pyytää kirjallisesti henkilöllisyytensä luottamuksellista käsittelyä. Tämä pyyntö on perusteltava.

TIIVISTELMÄ

1.   MENETTELY

Komissio on omasta aloitteestaan päättänyt aloittaa asian käsittelyn arvioidakseen, onko perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea myönnetty ja soveltuuko mahdollinen tuki yhteismarkkinoille.

Komissio pyysi Unkarin viranomaisilta lisätietoja 24. toukokuuta 2005 päivätyssä kirjeessään. Unkarin viranomaisten 20. heinäkuuta 2005 päivätty vastaus kirjattiin saapuneeksi komissioon 25. heinäkuuta 2005.

2.   KUVAUS TOIMENPITEISTÄ

Unkarin valtion tärkeimpänä energia-alan tavoitteena 1990-luvun puolivälissä oli varmistaa sähkön toimitusvarmuus ja sähköntuotannon perusrakenteiden uudenaikaistaminen. Valtion 99,9 prosenttisesti omistama verkonhaltija MVM teki tätä varten pitkäaikaisia sähkönhankintasopimuksia sellaisten sähköntuottajien kanssa, jotka olivat halukkaita investoimaan Unkariin.

Näiden pitkäaikaisten sähkönhankintasopimusten mukaan MVM:n on ostettava kiinteä määrä sähköä kiinteään hintaan. Näin taataan riskitön pääoman tuotto sähköntuottajille. Lisäksi sopimuksilla taataan 8–10 prosentin voitto. Sopimukset allekirjoitettiin vuosina 1995–2001, ja niiden voimassaoloaika päättyy vuosina 2010–2020 sähköntuottajasta riippuen.

Nämä pitkäaikaiset sähkönhankintasopimukset kattavat nykyisin 85 prosenttia sähkönkysynnästä Unkarissa.

Tärkeimmät Unkarin verkonhaltijan kanssa pitkäaikaisia sähkönhankintasopimuksia tehneet ja sopimuksista edelleen hyötyvät sijoittajat ovat RWE (Saksa), EDF (Ranska), Electrabel (Belgia), ATEL (Sveitsi) ja AES (Yhdysvallat).

Hukkakustannuksista annetun hallituksen asetuksen N:o 183/2002 (VIII.23.) mukaisesti MVM:n on aloitettava uudelleen neuvottelut pitkäaikaisissa sähkönhankintasopimuksissa vahvistetuista ostomääristä. Koska pitkäaikaiset sähkönhankintasopimukset takaavat tuoton sijoitetulle pääomalle ja tietynsuuruisen voiton ilman riskiä eli niiden ehdot ovat edulliset, yksikään sähköntuottajista ei suostunut uudelleenneuvotteluihin, joilla vähennettäisiin taattuja ostomääriä.

3.   TOIMENPITEEN ARVIOINTI

Valtiontuen olemassaolo

Pitkäaikaiset sähkönhankintasopimukset todennäköisesti antavat sopimuksen tehneille sähköntuottajille valikoivan kilpailuedun, joka voi vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

Komissio katsoo tässä menettelyvaiheessa, että pitkäaikaisten hankintasopimusten ehdot ja edellytykset parantavat sopimuspuolina olevien sähköntuottajien taloudellista tilannetta verrattuna muihin sähköntuottajiin ja vastaaviin toiminta-aloihin, joilla tällaisia pitkäaikaisia sopimuksia ei edes ehdotettu markkinatoimijoille. Toimenpiteillä annetaan näin ollen valikoivaa etua kyseisille sähköntuottajille.

Sähkömarkkinat on avattu kilpailulle ja sähköllä käydään jäsenvaltioiden välillä kauppaa erityisesti sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä 19 päivänä joulukuuta 1996 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/92/EY (1) tultua voimaan.

Energ0069a-alan yrityksiä jossakin jäsenvaltiossa suosivat toimenpiteet saattavat tämän vuoksi estää muiden jäsenvaltioiden yrityksiä viemästä sähköä tällaisia toimenpiteitä toteuttavaan jäsenvaltioon tai suosia sähkönvientiä tällaisesta jäsenvaltiosta muihin jäsenvaltioihin. Tämä pätee erityisesti Unkarin osalta, sillä se sijaitsee keskeisellä paikalla Euroopassa ja sen sähköverkko on yhteydessä tai helposti yhdistettävissä useisiin nykyisiin ja tuleviin jäsenvaltioihin.

Lisäksi pitkäaikaisista sähkönhankintasopimuksista hyötyvät sähköntuottajat ovat merkittäviä kansainvälisiä konserneja, jotka toimivat useissa jäsenvaltioissa. Kilpailuedun antaminen näille konserneille voi vaikuttaa kauppaan ja vääristää kilpailua.

Komissio katsoo tällä hetkellä myös, että etu myönnetään valtion varoista, sillä pitkäaikaisten sähkönhankintasopimusten tekeminen oli valtion linjaus, jonka toteuttaja oli valtion kokonaan omistama verkonhaltija MVM. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä (2) katsotaan, että jos valtionyhtiö käyttää varojaan tavalla, joka on katsottava valtiosta johtuvaksi, kyseiset varat on määriteltävä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määritellyiksi valtion varoiksi.

Tämän vuoksi tässä menettelyvaiheessa vaikuttaa todennäköiseltä, että pitkäaikaiset sähkönhankintasopimukset ovat sähköntuottajille myönnettyä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

Toimenpiteen soveltuvuus yhteismarkkinoille

Sähköntuottajille myönnetyn valtiontuen tarkastelu perustuu hukkakustannuksiin liittyvien valtiontukien analyysimenetelmiä (”analyysimenetelmät”) koskevaan komission tiedonantoon. Komissio epäilee tällä hetkellä hallussaan olevien asiakirjojen perusteella, etteivät pitkäaikaiset sähkönhankintasopimukset täytä analyysimenetelmien perusteita.

Ensinnäkin komissio epäilee, etteivät pitkäaikaisten sähkönhankintasopimusten perusperiaatteet noudata analyysimenetelmien tavoitteita, sillä sopimukset sulkevat pois suuren osan markkinoista, ja analyysimenetelmien tavoitteena on nimenomaisesti vauhdittaa alan vapautumista myöntämällä oikeudenmukaisia korvauksia markkinatoimijoille, joihin kohdistuu epäreilua kilpailua.

Toiseksi komissio epäilee, ettei pitkäaikaisiin sähkönhankintasopimuksiin sisältyvä tuki täytä niitä analyysimenetelmien yksityiskohtaisia perusteita, jotka koskevat tukikelpoisten hukkakustannusten laskemista ja tosiasiallisten korvausten määräytymistä.

4.   PÄÄTELMÄ

Komissio aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn, joka koskee Unkarin liittyessä EU:hun 1. toukokuuta 2004 voimassa olleita pitkäaikaisia sähkönhankintasopimuksia.

Komissio pyytää Unkarin tasavaltaa toimittamaan kaikki tiedot, joista voi olla apua toimenpiteen arvioinnissa.

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan mukaisesti kaikki sääntöjenvastainen tuki voidaan periä takaisin tuensaajalta.

Kaikkia asianomaisia kehotetaan esittämään huomautuksensa kuukauden kuluessa julkaisupäivästä.

KIRJEEN TEKSTI

”1.   ELJÁRÁS

2004. március 31-i keltezésű, ugyanaznap iktatott levelükben a magyar hatóságok tájékoztatták a Bizottságot a közüzemi nagykereskedő által viselt költségek kompenzációs rendszeréről, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés IV. melléklete (3) bekezdésének 1 c) albekezdésében hivatkozott eljárás (’ideiglenes eljárás’) szerint. A bejelentést a Bizottság a HU 1/2004. állami támogatás iktatási szám alatt regisztrálta.

Az intézkedésre vonatkozóan a magyar hatóságok és a Bizottság között több alkalommal is hivatalos levélváltásra került sor. A Bizottság egyéb érdekelt felektől is kapott észrevételeket.

2005. április 13-i keltezésű, 2005. április 15-én iktatott levelükben a magyar hatóságok visszavonták a 2004. március 31-i keltezésű bejelentésüket, azzal a szándékkal, hogy egy későbbi időpontban várhatóan új rendszert jelentenek be.

Amíg az új rendszer kialakítására és bevezetésére sor nem kerül, a villamos energia ágazat eredeti szerkezete továbbra is fennáll abban a formájában, ahogy Magyarország Európai Unióhoz történő csatlakozása idején. Mivel ez a fennálló rendszer a Bizottság megítélése szerint, a rendelkezésére álló iratok alapján, az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatást tartalmaz, a Bizottság az ügyet NN 49/2005. szám alatt hivatalból nyilvántartásba vette.

2005. május 24-i keltezésű levelében (D/54013) a Bizottság az ügy tartalmát illető kérdéseket intézett a magyar hatóságokhoz. A magyar hatóságok 2005. július 20-i keltezésű válaszát a Bizottság 2005. július 25-én vette nyilvántartásba.

2.   AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

2.1.   Az intézkedés háttere

Az 1994. évi XLVIII. számú törvény a villamos energiáról (a ’Villamos Energia Törvény’) értelmében a magyar közüzemi nagykereskedő, a 99,9 százalékban állami tulajdonú Magyar Villamos Művek (’MVM’) köteles volt felmérni a szolgáltatók teljes energiaszükségletét, és ez alapján kidolgozni az úgynevezett Országos Erőműépítési Tervet. E tervet a felelős miniszter köteles volt elfogadásra előterjeszteni a magyar kormány és az Országgyűlés részére.

Ebben az időszakban a magyar energiapiacon a legsürgősebb probléma a villamosenergia-ellátás biztonságának a legkisebb költség elve melletti megteremtése, az infrastruktúra korszerűsítése – különös figyelemmel a mindenkori környezetvédelmi normákra-, valamint az áramszolgáltatási ágazat szükséges átszervezése volt. E célkitűzések megvalósítása leghatékonyabb módjának az tűnt, ha hosszú távú villamos energia vásárlási megállapodást (’HTM’) ajánlanak fel azon befektetőknek, akik vállalják, hogy befektetnek a magyarországi erőművek építésébe és modernizálásába.

2.2.   A HTM-ek

Az aláírás időpontjától függően kétféle HTM létezik.

| — | azok, amelyeket 1995-1996 folyamán kötöttek, a privatizációs folyamat keretében, és a privatizációs szerződések részét képezik. Ezek odaítélésére nem versenytárgyalási eljárás keretén belül került sor; |
| --- | --- |

—

azok, amelyeket 1995-1996 folyamán kötöttek, a privatizációs folyamat keretében, és a privatizációs szerződések részét képezik. Ezek odaítélésére nem versenytárgyalási eljárás keretén belül került sor;

| — | azok, amelyeket 1997-2001 között írtak alá, versenytárgyalási eljárás keretein belül. |
| --- | --- |

—

azok, amelyeket 1997-2001 között írtak alá, versenytárgyalási eljárás keretein belül.

Mindegyik HTM-et egyrészről az MVM, másrészről egy erőmű írt alá.

A HTM-ek értelmében az MVM köteles meghatározott mennyiségű villamos energiát megvenni az erőműtől, az összes költség fedezésén túl 8-10 százalékos profitot biztosító áron. A HTM-ek garantált átvételi mennyisége a magyar villamos energia piacának összességében mintegy 81-87 százalékát teszi ki (a 2000-2004 közötti időszakra számolva). A fennmaradó szükségleteket túlnyomó részt import fedezi.

2003.12.31-ig a HTM-ekben előirányzott árrögzítő mechanizmus nem került alkalmazásra, mivel az elektromos áram árát miniszteri rendeletek rögzítették. Ezen időpontig a Magyar Energia Hivatal elemezte az egyes erőművek költségstruktúráját, és úgy határozta meg az MVM által az erőművektől megvásárolandó elektromos áram árát, hogy az fedezze az erőművek költségeit, és garantáljon egy előre rögzített nyereséget.

Ezen árszabályozási mechanizmus során figyelembe vett költségnemek a következők voltak: személyi jellegű költségek, hitelkamatok, értékcsökkenés, biztosítás, egyéb ráfordítások, rendkívüli ráfordítások, előre meghatározottan nem árkalkulációs tényezők, tüzelőanyag-költség, vásárolt villamos energia, rekultivációs költségek, környezetvédelmi költségek, Központi Nukleáris Alap befizetés (az atomerőműnél), befagyott költségek, önfogyasztás és értékesített hőenergia költségei.

A magyar hatóságok és az erőművektől kapott információk szerint, a Magyar Energia Hivatal hatósági árszabályozásának megszűnését követően a szerződéses felek lényegében megtartották az árrendeletekben alkalmazott árszabályozási módszert, mivel az megfelelőnek bizonyult az erőművek költségeinek kiszámítására.

Az alábbi táblázat a 2004-ben HTM alatt álló erőműveket sorolja fel, feltüntetve az erőművek tulajdonosát és annak többségi részvényesét.

| Az erőmű tulajdonosa és fő részvényese (3) | Erőművek |
| --- | --- |
| Budapesti Erőmű Rt. (EDF) | Kelenföldi Erőmű |
| | Újpesti Erőmű |
| | Kispesti Erőmű |
| Dunamenti Erőmű Rt. (Electrabel) | Dunamenti Erőmű |
| Mátrai Erőmű Rt. (RWE) | Mátrai Erőmű |
| AES-Tisza Erőmű Kft. (AES) | Tisza Erőmű |
| Csepeli Áramtermelő Kft. (ATEL) | Csepel II Erőmű |
| Paski Atomerőmű Rt. (MVM) | Paksi Atomerőmű |
| Pannonpower Holding Rt. | Pécsi Erőmű |

Az erőmű tulajdonosa és fő részvényese (3)

Erőművek

Budapesti Erőmű Rt. (EDF)

Kelenföldi Erőmű

Újpesti Erőmű

Kispesti Erőmű

Dunamenti Erőmű Rt. (Electrabel)

Dunamenti Erőmű

Mátrai Erőmű Rt. (RWE)

Mátrai Erőmű

AES-Tisza Erőmű Kft. (AES)

Tisza Erőmű

Csepeli Áramtermelő Kft. (ATEL)

Csepel II Erőmű

Paski Atomerőmű Rt. (MVM)

Paksi Atomerőmű

Pannonpower Holding Rt.

Pécsi Erőmű

Ahogy az a fenti táblázatból kiderül, a HTM-eket elnyerő legjelentősebb magyarországi befektetők a következők: RWE Power AG, EDF, Electrabel SA, AES Summit Generation Rtd. és ATEL.

Egy HTM 2011-ben, míg a többi 2015 és 2021 között veszti hatályát.

2.3.   A magyar villamos energia piac szerkezete és a HTM-k újratárgyalása

A magyar villamos energia piac két szegmensre bontható: egy közüzemi szektorra és egy verseny szektorra. 2005. szeptemberéig a 6,5 GWh éves fogyasztásnál kisebb szükségletű fogyasztók kötelesek voltak a villamos energiát a közüzemi piacon belül megvásárolni (’nem feljogosított fogyasztók’), míg azok, akik ennél a küszöbértéknél többet igényelnek, vásárolhattak a versenypiacon ’feljogosított fogyasztók’). 2005. szeptember 1-jén hatályba lépett törvénymódosítás (4) következtében ma valamennyi nem háztartási fogyasztó kiléphet a versenypiacra. 2007. július 1-jét követően – a közösségi jognak megfelelően – valamennyi fogyasztó jogosult kell legyen a versenypiacra.

A versenypiacra való kilépési joguk ellenére a feljogosított fogyasztók jelentős része a közüzemi szektorban marad. 2005. első felében a teljes energia fogyasztás körülbelül 30 %-a származott a versenypiacról.

A közüzemi szektor az egyvásárlós (’Single Buyer’) modell alapján működik, amelyben az MVM az egyetlen vállalat, amely energiát vásárolhat az erőművektől, és azt továbbértékesítheti az áramszolgáltatók felé.

A HTM-ek következtében a termelői kapacitás túlnyomó hányadát a közüzemi szegmens foglalja le, ezzel korlátozva a verseny piacon elérhető energia-mennyiséget. A közüzemi piac a szerződésben lekötött kapacitások következtében kielégíti a magyar piaci kereslet túlnyomó részét, így szűk teret engedve a liberalizált szegmens működésének. E hatás idővel – a feljogosított fogyasztók számának növekedésével – erősődik.

A 183/2002. (VIII.23.) számú kormányrendelet (5) alapján az MVM köteles kezdeményezni a HTM-ekben meghatározott vásárlási mennyiségek újratárgyalását – így próbálva csökkenteni azok hátrányos piaci hatásait. Az MVM erőfeszítései ellenére máig egyetlen erőmű sem fogadta el az újratárgyalási kezdeményezést, amely a garantált vásárlási mennyiség csökkentéséhez vezetne.

A HTM-ekben szereplő előnyös feltételek, amelyek kockázat nélkül garantálják az erőműveknek befektetéseik megtérülését, kétség kívül nem ösztönzik az erőműveket arra, hogy elfogadják a HTM-ek önkéntes újratárgyalását.

2.4.   A 183/2002. (VIII.23.) számú kormányrendelet az átállási költségekről

Annak érdekében, hogy az MVM eleget tudjon tenni a HTM-ekben foglalt kötelezettségvállalásainak, és ugyanakkor a közüzemi szektorban nagyjából a szabadpiaci ár szintjén tudja tartani az árakat, a 183/2002. (VIII.23.) számú kormányrendelet az MVM-nek állami kompenzáció fizetését irányozza elő.

A fenti kormányrendelet 3. b) cikke értelmében a HTM-ek újratárgyalására irányuló kezdeményezés sikertelensége esetében az MVM nyilvános árverés útján értékesítheti a közüzemi ellátási kötelezettség felett fennmaradó villamos energia készletét. Ebben az esetben a kormány ellentételezi az MVM-nek az utóbbi által a villamos energiáért kifizetett beszerzési ár, illetve a továbbértékesítés ára közti különbséget.

Eredeti bejelentésükben (HU 1/2004, amelyet 2005. április 13-án visszavontak) a magyar hatóságok az említett ellentételezést [’átállási költség’] az MVM-nek nyújtott állami támogatásnak tekintették.

A rendelkezésére álló információk alapján azonban a Bizottság úgy véli, hogy függetlenül a fenti ellentételezéstől, a HTM-ek önmagukban állami támogatást jelenthetnek az erőművek számára. Éppen ezért jelen határozatában a Bizottság az állami támogatás meglétét és közös piaccal való összeegyeztethetőségét az alábbi két mechanizmus keretében külön vizsgálja:

| (i) | maguk a HTM-ek működése keretében; valamint |
| --- | --- |

(i)

maguk a HTM-ek működése keretében; valamint

| (ii) | a magyar állam által közvetlenül az MVM-nek juttatott kompenzáció, az átállási költségekről szóló kormányrendelet 3. b) cikke alapján. |
| --- | --- |

(ii)

a magyar állam által közvetlenül az MVM-nek juttatott kompenzáció, az átállási költségekről szóló kormányrendelet 3. b) cikke alapján.

3.   ÉRTÉKELÉS

3.1.   Az állami támogatás fennállása

(i)   A HTM-ek

A Bizottság megvizsgálta, hogy maguk a HTM-ek a szerződő erőműveknek nyújtott állami támogatásnak minősülnek-e.

Ahhoz, hogy egy intézkedés az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősüljön, a következő ismérveknek kell eleget tennie: előnyt nyújt az intézkedés kedvezményezettjeinek, szelektív, ténylegesen vagy potenciálisan torzítja a versenyt és befolyásolja a tagállamok közti kereskedelmet, valamint állami forrásból származik.

Gazdasági előny és szelektív jelleg

Mindegyik HTM garantálja a befektetés megtérülését azáltal, hogy biztosítja egy garantált mennyiség garantált árakon és garantált időszakon (általában 15-20 éven) keresztül történő értékesítését. A befektetés megtérülésén túl e szerződések 8-10 %-os nyereséget is biztosítanak.

Az eljárás jelenlegi szakaszában a Bizottság azon az állásponton van, hogy a fenti feltételek a HTM-eket aláíró erőműveknek gazdaságilag előnyösebb helyzetet biztosítanak a HTM-ekben részt nem vevő erőművekhez képest - ideértve az esetleges új piaci szereplőket -, valamint azokhoz az energiaszektortól különböző, ám összehasonlítható ágazatokhoz képest, amelyekben ilyen hosszú távú megállapodásokat nem is kínáltak a piaci szereplőknek.

Számos, a Bizottság tudomására jutott tény utal továbbá az előny meglétére. Különösen az a tény, hogy az MVM-nek a HTM-ek újratárgyalására vonatkozó kísérletei ellenére mindegyik erőmű visszautasította, hogy a szerződéseken lényegi módosítást hajtsanak végre.

Továbbá az az ár, amelyet az MVM a szerződésben lekötött energiáért fizet, a legtöbb erőmű esetében jelentősen magasabbnak tűnik, mint amekkora nagykereskedelmi árat az MVM normális esetben fizetne, ha az erőműveknek termékeik értékesítése érdekében versenyezniük kellene. Ezzel kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy más, általa a múltban értékelt átállási költségek állami támogatására vonatkozó ügyekben számos tagállam az összehasonlításhoz a 36 EUR/MWh piaci árat vette alapul (6). Ez az ár a kombinált ciklusú gázturbinás erőmű által termelt villamos energia termelési költségének felel meg.

Ebből következően az eljárás jelenlegi szakaszában és a rendelkezésére álló adatok alapján a Bizottság azon a véleményen van, hogy a HTM-ek az aláíró erőművek számára gazdasági előnyt biztosítanak.

A fentiekből az is kitűnik, hogy az intézkedés szelektív, mivel gazdasági előnyöket csak egy bizonyos ágazat bizonyos vállalatai számára biztosít.

Ezzel kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy az a tény, hogy egy támogatást nem kifejezetten egy vagy több előre meghatározott kedvezményezettnek címeznek, hanem a kedvezményezettek objektív ismérvek alapján kerülnek kiválasztásra, nem jelenti azt, hogy a kérdéses intézkedés nem biztosít szelektív előnyt a kedvezményezetteknek. A kedvezményezettek kiválasztásához szükséges eljárás nem befolyásolja az intézkedés állami támogatás minőségét (7).

A Bíróság joggyakorlata azt is megerősítette, hogy még az olyan intézkedést is, amely a gazdaság hasonló helyzetű más ágazataihoz képest egy egész ágazatot kedvezőbb helyzetbe hoz, a kérdéses ágazat részére szelektív előnyt biztosító intézkedésnek kell tekinteni (8).

A Bizottság tisztában van azzal, hogy Magyarországon a '90-es évek közepén az energia szektorban sürgető szükség volt új befektetésekre. Az ellátás biztonsága, az infrastruktúra modernizálása, a nyugat-európai rendszerekkel való együttműködési képesség az állam elsődleges célkitűzéseiként jelentek meg. Más tagállamokban előállt hasonló helyzetek miatt számos európai kormány döntött úgy, hogy hosszú távú áramvásárlási szerződést köt külföldi befektetőkkel.

A felvázolt történeti háttérre tekintettel megjegyzendő, hogy az a tény, hogy a köz érdekében egyértelműen szükség van az állami intézkedésre, semmiképp sem jelenti azt, hogy ezen intézkedés nem minősül állami támogatásnak. Épp ellenkezőleg: az a tény, hogy a támogatásra szükség van annak érdekében, hogy az adott közérdeknek megfelelő magatartásra ösztönözze a piaci szereplőket, az állami támogatás egyik kulcsfontosságú eleme. Ez az ösztönző hatás éppen az a cél, amit az állami támogatás általában el kíván érni (9).

Éppen ezért az, hogy az áramtermelési ágazat helyzete és Magyarországnak a kérdéses időszakban fennálló politikai és gazdasági háttere miatt szükség volt arra, hogy a magyar állam a közös érdek miatt beavatkozzon, valamint az hogy a legjobb megoldás HTM-ek megkötése volt, semmiféleképp nem mond ellent annak a ténynek, hogy a HTM-ek az erőműveknek nyújtott szelektív előnyt jelentenek.

A paksi atomerőmű

A Bizottságnak a magyar hatóságok által benyújtott dokumentumok, illetve független tanulmányok alapján úgy tűnik, hogy a paksi atomerőművel kötött HTM-ben rögzített feltételek eltérnek a más HTM-ekben szereplő feltételektől, különösen az MVM részére értékesített energia ára tekintetében.

Paks az ország egyetlen atomerőműve, amely 99,99 %-ban az MVM tulajdonában áll. A szerződő felek közt fennálló tulajdonosi viszonyok miatt valószínűnek tűnik, hogy a fenti érveknek legalább egy része nem érvényes erre a HTM-re. Mindazonáltal a jelenleg rendelkezésére álló információk fényében a Bizottság nem zárhatja ki, hogy a paksi atomerőművel kötött HTM szintén tartalmaz állami támogatási elemeket.

A verseny torzítása és a kereskedelemre gyakorolt hatás

A villamos energia piacon megnyílt a szabad verseny, és a villamos árammal kereskedelem folyik a tagállamok között, különösen az Európai Parlament és a Tanács 1996. december 19-i, a belső árampiac közös szabályairól szóló EK/92/96. számú irányelvének (10) hatályba lépése óta.

Ennek következtében egy tagállam villamos energia ágazatában egyes vállalkozásoknak előnyt biztosító intézkedések akadályát képezhetik a más tagállamok vállalatai által e tagállamba történő energia-exportnak, illetve ösztönözhetik a villamos energia exportját e tagállamból a többi felé. Ez különösen igaz Magyarország esetében, mivel Európán belüli központi fekvése miatt kapcsolódik, vagy könnyen kapcsolódni tud számos jelenlegi vagy jövőbeni tagállam hálózatához.

Ezt csak megerősíti az a tény, hogy a HTM alatt álló erőművek olyan nagy nemzetközi vállalatok tagjai, amelyek számos más tagállamban is jelen vannak. A kérdéses vállalatoknak versenyelőnyt biztosító intézkedés kétség kívül hatást gyakorol a kereskedelemre, és alkalmas arra, hogy torzítsa a versenyt a közös piacon.

Állami források és az államnak ’betudhatóság’

Az állami tulajdonban álló közüzemi nagykereskedő MVM hosszú távú villamos energia vásárlási megállapodásokat kötött, amelyek biztosítják a szerződő erőműveknek a befektetés megtérülését és a nyereséget. Annak megállapítása érdekében, hogy a HTM-ekből az erőműveknek származó gazdasági előny állami forrásból származónak minősül-e, a Bizottság elsősorban a következőkből indult ki:

A PreussenElektra ítélet (11)

A PreussenElektra ügyben hozott ítéletében a Bíróság olyan mechanizmust vizsgált, ahol magántulajdonban lévő vállalatokat az állam arra kötelezett, hogy meghatározott villamos energia termelőktől az állam által rögzített, a piaci árnál magasabb áron vásároljanak energiát. A Bíróság úgy döntött, hogy ilyen esetben nincs szó közforrások felhasználásáról, így nem áll fenn állami támogatás.

A vizsgálat jelenlegi szakaszában a Bizottság úgy értékeli, hogy a magyar rendszer jelentős különbségeket mutat a Bíróság által a fent említett döntésben vizsgált rendszerhez képest, elsősorban a vásárlási kötelezettséggel rendelkező vállalatok tulajdonosi szerkezetének különbözősége miatt.

A PreussenElektra ügyben az a vállalat, amelynek az állam a rögzített árú vásárlást előírta, magántulajdonban állt, míg az MVM teljes mértékben állami tulajdonú vállalat. Ebből következően a felhasznált források egy állami tulajdonban álló vállalat forrásai.

A PreussenElektra ügyben a kedvezményezettől a forrásig visszakövetve a pénz útját az derült ki, hogy az soha nem került az állam akár közvetett akár közvetlen irányítása alá. A pénz állami irányítás alá kerül abban az esetben, ha útja során visszavezethető egy olyan állami vállalatig, amelynek magatartása, a konkrét esetben, az államnak tudható be.

Az állam meghatározó befolyása: a Stardust ítélet (12)

A Bíróság Stardust ügyben hozott ítélete értelmében, hogyha egy állami tulajdonú vállalat egyes pénzügyi forrásairól az állam meghatározó befolyása következtében dönt, akkor ezen intézkedés az államnak tudható be és a szóban forgó forrásokat az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami forrásoknak kell tekinteni.

A Bizottság megvizsgálta, hogy a HTM-ek MVM általi megkötése a magyar állam meghatározó befolyása alatt hozott, és így a magyar államnak betudható lépés volt-e, vagy sem.

A Bizottság az állam befolyására vonatkozó kérdés értékelésekor többek között a következő körülményeket vette figyelembe:

Megjegyzendő, hogy a HTM-ek aláírásának körülményei eltérőek voltak a privatizációs folyamat során, illetve a versenytárgyalási eljárás keretében aláírt HTM-ek esetében.

| — | Az 1995-1996 során aláírt HTM-eket a magyar erőművek privatizációja idején, a magyar villamos energia ágazat privatizációja keretén belül kötötték meg. Ily módon ezek a HTM-ek a privatizációs szerződések részét képezték. Az energiaágazat privatizációja a Kormány 1114/1994. (XII.7.) számú, a villamosenergia-ipari társaságok privatizációjáról szóló határozata alapján ment végbe, szoros együttműködésben az Állami Vagyonügynökség Rt-vel, az Ipari és Kereskedelmi Minisztériummal, a Pénzügyminisztériummal, a Magyar Energia Hivatallal és az MVM-mel. |
| --- | --- |

—

Az 1995-1996 során aláírt HTM-eket a magyar erőművek privatizációja idején, a magyar villamos energia ágazat privatizációja keretén belül kötötték meg. Ily módon ezek a HTM-ek a privatizációs szerződések részét képezték. Az energiaágazat privatizációja a Kormány 1114/1994. (XII.7.) számú, a villamosenergia-ipari társaságok privatizációjáról szóló határozata alapján ment végbe, szoros együttműködésben az Állami Vagyonügynökség Rt-vel, az Ipari és Kereskedelmi Minisztériummal, a Pénzügyminisztériummal, a Magyar Energia Hivatallal és az MVM-mel.

| — | Az első privatizációs szerződés megkötése előtt a kormány kiadta az 1074/1995. (VIII.4.), a villamos energia árszabályozásáról szóló határozatát. Az 1995-1996 folyamán aláírt HTM-ek teljes mértékben követték a kormány határozatában szereplő képleteket és meghatározásokat a szerződéses értékesítési ár rögzítésekor. |
| --- | --- |

—

Az első privatizációs szerződés megkötése előtt a kormány kiadta az 1074/1995. (VIII.4.), a villamos energia árszabályozásáról szóló határozatát. Az 1995-1996 folyamán aláírt HTM-ek teljes mértékben követték a kormány határozatában szereplő képleteket és meghatározásokat a szerződéses értékesítési ár rögzítésekor.

| — | A HTM-k aláírására vonatkozó határozatot mind a privatizáció idején, mind azt követően az MVM Igazgatósága hozta. Az Igazgatóság tagjait a Közgyűlés választja meg. A magyar hatóságoktól kapott tájékoztatás alapján ’Figyelemmel arra, hogy az MVM Rt. több, mint 99 %-ban állami tulajdonban áll, az Igazgatósági tagok jelölése, megválasztása, illetve visszahívása kizárólag az állami akaratnak megfelelően történik’ (13). |
| --- | --- |

—

A HTM-k aláírására vonatkozó határozatot mind a privatizáció idején, mind azt követően az MVM Igazgatósága hozta. Az Igazgatóság tagjait a Közgyűlés választja meg. A magyar hatóságoktól kapott tájékoztatás alapján ’Figyelemmel arra, hogy az MVM Rt. több, mint 99 %-ban állami tulajdonban áll, az Igazgatósági tagok jelölése, megválasztása, illetve visszahívása kizárólag az állami akaratnak megfelelően történik’ (13).

| — | Az Állami Vagyonügynökség képviselője mindig tagja volt az Igazgatóságnak. |
| --- | --- |

—

Az Állami Vagyonügynökség képviselője mindig tagja volt az Igazgatóságnak.

| — | A versenytárgyalási eljárást követően aláírt HTM-k esetében a jogi eljárás a következőképp alakult:
  A magyar Országgyűlés által elfogadott 1994-es Villamos Energia Törvény úgy rendelkezett, hogy az MVM köteles volt felmérni a villamos energia igényeket és ez alapján kezdeményezni a termelési kapacitás szükséges bővítését. Az MVM Országos Erőműépítési Tervet volt köteles kidolgozni, amelyet jóváhagyásra a Kormánynak és a Parlamentnek nyújtott be. A Villamos Energia Törvény végrehajtásáról rendelkező 31/1995. (V.5.) számú kormányrendelet alapján az MVM köteles a terv elfogadását követő kilencven napon belül ajánlatkérést szervezni. |
| --- | --- |

—

A versenytárgyalási eljárást követően aláírt HTM-k esetében a jogi eljárás a következőképp alakult:

A magyar Országgyűlés által elfogadott 1994-es Villamos Energia Törvény úgy rendelkezett, hogy az MVM köteles volt felmérni a villamos energia igényeket és ez alapján kezdeményezni a termelési kapacitás szükséges bővítését. Az MVM Országos Erőműépítési Tervet volt köteles kidolgozni, amelyet jóváhagyásra a Kormánynak és a Parlamentnek nyújtott be. A Villamos Energia Törvény végrehajtásáról rendelkező 31/1995. (V.5.) számú kormányrendelet alapján az MVM köteles a terv elfogadását követő kilencven napon belül ajánlatkérést szervezni.

| — | Az erőmű létesítés engedélyezési eljárásrendjéről és a versenyeztetés általános szabályairól szóló együttes irányelvet a felelős szakminisztérium és a Magyar Energia Hivatal 1997-ben adta ki.
  Az együttes irányelv ismerteti a tulajdoni szerkezet átalakításának, illetve az új energiatermelő kapacitás létesítésének szükségességét alátámasztó indokokat. Az irat világosan meghatározza a követendő célokat: az ellátás biztonsága a lehető legalacsonyabb költségek mellett, az infrastruktúra modernizálása a környezetvédelmi szabványok előírásai szerint, az elsődleges energiaforrások diverzifikálása, a szükséges tartalékkal rendelkező, rugalmasabb erőmű-hálózat létesítése, amely képes együttműködni a nyugat-európai villamos hálózatokkal. Azt is kiemeli, hogy a jövőbeni erőmű-hálózat működtetése ’lehetővé kell tegye a nyereséges működést és karbantartást az áraknak a törvény előírásaival összhangban történő alakításával’ (14).
  A minisztérium és a Magyar Energia Hivatal együttes irányelve 2. pontjában az is szerepel, hogy a fenti célok végrehajtása eredményeként létre kell jöjjön ’a környezetvédelmi előírásoknak megfelelő modern energia szektor, amely biztosítja az európai együttműködést, az indokolt befektetések és a hatékonyan működő engedélyes által viselt költségek megtérülését, valamint a hosszú távú működéshez szükséges nyereséget biztosító árakat. A fenti célkitűzések oly módon teljesítendők, hogy garantálják ... az elsődleges energia-ellátás biztonságát, tegyék lehetővé a befektetni szándékozó szereplők számára, hogy befektetéseiket és a befektetés megtérülését biztonságban érezzék, ..., és biztosítsák a kormány bejelentett szándékainak teljesítését.’

  Az együttes irányelv szabályozza továbbá a villamos energia termelő kapacitás létesítésére vonatkozó versenytárgyalási eljárást. |
| --- | --- |

—

Az erőmű létesítés engedélyezési eljárásrendjéről és a versenyeztetés általános szabályairól szóló együttes irányelvet a felelős szakminisztérium és a Magyar Energia Hivatal 1997-ben adta ki.

Az együttes irányelv ismerteti a tulajdoni szerkezet átalakításának, illetve az új energiatermelő kapacitás létesítésének szükségességét alátámasztó indokokat. Az irat világosan meghatározza a követendő célokat: az ellátás biztonsága a lehető legalacsonyabb költségek mellett, az infrastruktúra modernizálása a környezetvédelmi szabványok előírásai szerint, az elsődleges energiaforrások diverzifikálása, a szükséges tartalékkal rendelkező, rugalmasabb erőmű-hálózat létesítése, amely képes együttműködni a nyugat-európai villamos hálózatokkal. Azt is kiemeli, hogy a jövőbeni erőmű-hálózat működtetése ’lehetővé kell tegye a nyereséges működést és karbantartást az áraknak a törvény előírásaival összhangban történő alakításával’ (14).

A minisztérium és a Magyar Energia Hivatal együttes irányelve 2. pontjában az is szerepel, hogy a fenti célok végrehajtása eredményeként létre kell jöjjön ’a környezetvédelmi előírásoknak megfelelő modern energia szektor, amely biztosítja az európai együttműködést, az indokolt befektetések és a hatékonyan működő engedélyes által viselt költségek megtérülését, valamint a hosszú távú működéshez szükséges nyereséget biztosító árakat. A fenti célkitűzések oly módon teljesítendők, hogy garantálják ... az elsődleges energia-ellátás biztonságát, tegyék lehetővé a befektetni szándékozó szereplők számára, hogy befektetéseiket és a befektetés megtérülését biztonságban érezzék, ..., és biztosítsák a kormány bejelentett szándékainak teljesítését.’

Az együttes irányelv szabályozza továbbá a villamos energia termelő kapacitás létesítésére vonatkozó versenytárgyalási eljárást.

| — | A tender győztesére a végső javaslatot az Értékelő Főbizottság terjesztette elő. E Főbizottság tagjai a Gazdasági Minisztérium, a Környezetvédelmi Minisztérium, a Magyar Energia Hivatal, az MVM és az ERSTE Bank képviselői voltak. A végső döntést az MVM Igazgatósága hozta. Az együttes irányelv szerint a tender hivatalos eredményét (kizárólag) a Minisztérium hivatalos közlönyében kellett megjelentetni. |
| --- | --- |

—

A tender győztesére a végső javaslatot az Értékelő Főbizottság terjesztette elő. E Főbizottság tagjai a Gazdasági Minisztérium, a Környezetvédelmi Minisztérium, a Magyar Energia Hivatal, az MVM és az ERSTE Bank képviselői voltak. A végső döntést az MVM Igazgatósága hozta. Az együttes irányelv szerint a tender hivatalos eredményét (kizárólag) a Minisztérium hivatalos közlönyében kellett megjelentetni.

| — | A 2001-es új Villamos Energia Törvény (15) oly módon épül fel, hogy a HTM-ek létezését egyértelműen adottnak tekinti. E parlamenti törvény, amely a mai magyar energiapiac működésének kereteit teremti meg, számos esetben hivatkozik az MVM hosszú távú vásárlási kötelezettségeire. |
| --- | --- |

—

A 2001-es új Villamos Energia Törvény (15) oly módon épül fel, hogy a HTM-ek létezését egyértelműen adottnak tekinti. E parlamenti törvény, amely a mai magyar energiapiac működésének kereteit teremti meg, számos esetben hivatkozik az MVM hosszú távú vásárlási kötelezettségeire.

| — | Az átállási költségekről szóló, 183/2002 (VIII.23.) kormányrendelet 5. cikkének (2) bekezdése rendelkezik az MVM azon kötelezettségéről, hogy kezdeményezze a HTM-ek újratárgyalását a vásárolt kapacitás mértékének csökkentése érdekében. Ez a kormányrendelet tehát központilag kötelezi az MVM-et a szerződés módosításának felajánlására. |
| --- | --- |

—

Az átállási költségekről szóló, 183/2002 (VIII.23.) kormányrendelet 5. cikkének (2) bekezdése rendelkezik az MVM azon kötelezettségéről, hogy kezdeményezze a HTM-ek újratárgyalását a vásárolt kapacitás mértékének csökkentése érdekében. Ez a kormányrendelet tehát központilag kötelezi az MVM-et a szerződés módosításának felajánlására.

Az ügy fent leírt körülményei egyértelműen arra utalnak, hogy a magyar államnak meghatározó befolyása volt a HTM-ek megkötésére vonatkozó döntésben, valamint a szerződő erőművek befektetéseinek megtérülése és a fix nyereség garantálásában. A HTM-ekről való döntés ennél fogva a magyar államnak betudható.

A magyar állam befolyása egyébként összhangban áll a HTM-ek megkötésének körülményeivel, ahogy azt mind a magyar hatóságok, mind egyes érintett erőművek írásaikban ismertették (16). Ezek alapján a HTM-ek megkötése a magyar állam által az egész energiaágazatra vonatkozóan hozott politikai döntés volt, amelyet az MVM-en keresztül hajtott végre az olyan központi politikai célok megvalósítása érdekében, mint az energiaellátás biztonsága, valamint a magyar energiatermelő infrastruktúra korszerűsítése.

A fenti körülmények alapján valamint a rendelkezésére álló információkra tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a HTM-eket az állami tulajdonban álló MVM kötötte olyan döntés alapján, amely az államnak tudható be. A Bizottság ennek következtében úgy tekinti, hogy a HTM-ek állami forrást vesznek igénybe.

Rendelkezés az állami támogatás létéről

A fenti levezetés következményeként a Bizottság az eljárás jelenlegi szakaszában azon az állásponton van, hogy a HTM-ek az azokat aláíró villamos energia termelőknek, az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatást biztosítanak.

Mindazonáltal a HTM-k nagy száma, összetett jellegük és megkötésük eltérő körülményei, illetve egyes tartalmi különbségeik miatt a Bizottság az eljárás jelen szakaszában nem zárhatja ki, hogy valamely, a fenti kritériumok szempontjából releváns és lényeges információ nem jutott tudomására.

Arra vonatkozóan, hogy a HTM létező támogatásnak minősül-e

A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződés IV. melléklete (3) bekezdésének 1. és 2. albekezdése felsorolja, hogy milyen körülmények megléte esetében tekintendő a csatlakozást követően az EK-Szerződés 88. cikkének (1) bekezdése értelmében vett létező támogatásnak egy olyan intézkedés, amelyet az új tagállam a csatlakozás dátumát megelőzően vezetett be, és amely e dátumot követően is alkalmazandó.

Az e határozatban megvizsgált rendszer a fent említett rendelkezések hatáskörébe tartozik, mivel a HTM-eket 1995 és 2001 között, azaz a csatlakozás előtt írták alá, és a csatlakozás után is hatályosak, legalább 2011-ig.

Erre vonatkozóan a Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy jelen határozata csak azokra a HTM-ekre vonatkozik, amelyek hatályban voltak Magyarország Európai Unióhoz történő csatlakozása napján (2004. május 1.). E határozat az említett dátum előtt hatályukat vesztett HTM-ekre nem terjed ki.

A fent említett Csatlakozási Szerződés rendelkezései felsorolják azokat a támogatási kategóriákat, amelyek a csatlakozást követően az EK-Szerződés 88. cikkének (1) bekezdése értelmében létező támogatásnak minősülnek:

| — | az 1994. december 10. előtt hatályba léptetett támogatások. Mindegyik HTM-et az 1995 és 2001 közötti időszakban írták alá, így nem tartoznak ebbe a kategóriába; |
| --- | --- |

—

az 1994. december 10. előtt hatályba léptetett támogatások. Mindegyik HTM-et az 1995 és 2001 közötti időszakban írták alá, így nem tartoznak ebbe a kategóriába;

| — | a csatlakozási szerződés IV. Mellékletéhez csatolt Függelékben felsorolt támogatások. A HTM-ek nem szerepelnek e listán, így nem tartozik ebbe a kategóriába sem. |
| --- | --- |

—

a csatlakozási szerződés IV. Mellékletéhez csatolt Függelékben felsorolt támogatások. A HTM-ek nem szerepelnek e listán, így nem tartozik ebbe a kategóriába sem.

| — | azok a támogatások, amelyeket egy különleges eljárás, az úgynevezett ’ideiglenes eljárás’ után a Bizottság nem kifogásolt. A HTM-ek ennek a kategóriának sem felelnek meg. |
| --- | --- |

—

azok a támogatások, amelyeket egy különleges eljárás, az úgynevezett ’ideiglenes eljárás’ után a Bizottság nem kifogásolt. A HTM-ek ennek a kategóriának sem felelnek meg.

A fentiek fényében kimondható, hogy a HTM-ek egyik fenti kategóriába sem tartoznak, így nem tekinthetők az EK-Szerződés 88. cikkének (1) bekezdése értelmében a csatlakozáskor létező támogatásnak.

(ii)   A magyar állam által az átállási költségekről szóló kormányrendelet 3. cikkének b) pontja alapján az MVM-nek juttatott kompenzáció

Amint az a fenti 2.4 pont alatt ismertetésre került, az átállási költségekről szóló kormányrendelet 3. cikkének b) pontja értelmében a HTM-ek újratárgyalására irányuló kezdeményezés sikertelensége esetében az MVM nyilvános árverés keretei közt értékesítheti a közüzemi ellátási kötelezettség feletti lekötött teljesítőképességét. Ebben az esetben a kormány ellentételezést nyújt az MVM-nek az utóbbi által a villamos energiáért kifizetett beszerzési ár, illetve a továbbértékesítési ár közti különbözetre.

Ahhoz, hogy egy intézkedés állami támogatásnak minősüljön az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében, gazdasági előnyt kell biztosítson a kedvezményezettnek.

A Bizottság azon az állásponton van, hogy bár az említett ellentételezést közvetlenül az MVM kapja, az nem jelent gazdasági előnyt az MVM-nek.

A kompenzáció valójában az állami költségvetésből ered és a HTM-ek következtében végső soron az erőművekhez jut el. Az MVM tehát gazdaságilag egy eszköz, amely a kompenzációt továbbítja, de abból gazdasági értelemben vett előnye nem származik.

Mivel a gazdasági előny megléte egyike az állami támogatásnak minősíthető intézkedések halmozott feltételeinek, a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az átállási költségekről szóló kormányrendelet 3. cikkének b) pontja alapján az MVM-nek nyújtott ellentételezés nem jelent az MVM-nek nyújtott állami támogatást az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében.

A villamos áramot termelő erőművek szintjét vizsgálva a Bizottság úgy tekinti, hogy az említett ellentételezésből fakadó bármely állami támogatás részét képezi a magukból a HTM-ekből eredő állami támogatásnak. Az állami támogatás léte az erőművek szintjén ebből következően a fenti (i) pont alatti értékelésben szerepel.

3.2.   A támogatás EK-Szerződéssel való összeegyeztethetősége

Az EK-Szerződés 87.cikkének (1) bekezdése lefekteti az általános elvet, amely értelmében a Közösségen belül tilos az állami támogatás nyújtása.

Az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdései mentességet irányoznak elő a 87. cikk (1) bekezdésében megfogalmazott általános elv, az összeegyeztethetetlenség alól.

Az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében szereplő mentességek erre az esetre nem vonatkoznak, mert a támogatási rendszer egyrészt nem magánszemély fogyasztóknak nyújtott szociális támogatás, nem természeti csapások vagy rendkívüli események által okozott károk helyreállítását szolgálják, és nem is a Németországi Szövetségi Köztársaság által a Németország felosztása által érintett egyes területek gazdaságának nyújtott támogatásáról van szó.

A további mentességeket az EK-Szerződés 87. cikkének (3) bekezdése rögzíti. Jelen esetben a 87. cikk (3) bekezdésének a), b) és d) pontja nem alkalmazható. A kifejezetten kivételes feltételektől eltekintve, amelyek jelen esetben nem teljesülnek, a 87. cikk (3) bekezdésének a) pontjában foglalt mentesség nem tesz lehetővé működési támogatást. Ezen túlmenően, a támogatás nem segíti elő valamely fontos, közös európai érdekű projekt végrehajtását, nem irányul a tagállam gazdaságában fellépő súlyos zavar elhárítására, sem kulturális emlék vagy örökség megóvására.

Ily módon csak a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontjában szereplő mentesség alkalmazható. Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján engedélyezhető olyan állami támogatás, amely egyes gazdasági ágazatok fejlődésének előmozdítását célozza, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjában szereplő mentesség bizonyos körülmények fennállása esetén vonatkozik az átállási költségek fedezését célzó támogatásra, értve ezalatt az olyan kötelezettségvállalásból illetve működési garanciákból eredő költségek kompenzációját, amelyek a villamos energia szektor liberalizálása következtében nem teljesíthetőek.

Az ilyen támogatások hozzájárulnak a villamos energia ágazat fejlődéséhez, mivel elősegítik az alapjában véve zárt és a részlegesen liberalizált piacok közötti átmenetet. Amennyiben az ilyen támogatás versenyt torzító hatása időben és hatását tekintve is korlátozott, a Bizottság dönthet úgy, hogy a szóban forgó támogatás nem gyakorol hatást a kereskedelemre olyan mértékben, amely ellentétes lenne a közös érdekkel, és ebben az esetben az ilyen intézkedésekre bizonyos feltételek fennállása esetén vonatkozhat a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alatt szereplő mentesség.

A Bizottság megjegyzi, hogy a magyar hatóságok szerint a HTM-ek fő célja az ellátás biztonságának megőrzése a villamos energia piacon, valamint a hálózat modernizálása, és az új környezetvédelmi célkitűzéseknek megfelelő átalakítása.

E célkitűzéseket a Közösség is elismeri saját célkitűzéseiként. A Bizottság azon a véleményen van, hogy a villamos energia ágazat liberalizációját valóban olyan kiegyensúlyozott módon szükséges megvalósítani, amely lehetővé teszi e célok tiszteletben tartását.

Pontosan ez az oka annak, hogy a Bizottság megítélése szerint más, a liberalizáció által érintett ágazatoktól eltérően a villamos energia ágazat vállalatainak lehet kivételes állami támogatást nyújtani azzal a céllal, hogy könnyítsék a liberalizált piac felé vezető átmenetet. Annak érdekében, hogy a belső piacon azonos feltételeket biztosítson a szereplőknek, az ilyen támogatásokra vonatkozóan a Bizottság szabályokat, illetve korlátozásokat dolgozott ki. E szabályokat a Bizottsági Közlemény az átállási költségekhez kötődő állami támogatás értékelésének módszertanáról (17) (a továbbiakban: ’Módszertan’) című dokumentum foglalja össze. Célja annak biztosítása, hogy a villamos energia ágazat inkumbens vállalatai megfelelő támogatást kapjanak ahhoz, hogy szembe nézzenek a liberalizáció folyamatával, de ugyanakkor a fő cél, a szabad piac kialakítása is teljesüljön.

A vizsgálat jelenlegi szakaszában a Bizottságnak komoly kételyei vannak arra vonatkozóan, hogy a magyar áramtermelőknek a HTM-eken keresztül biztosított állami támogatás megfelel a Módszertanban foglalt feltételeknek, az alább kifejtett okok miatt.

Általános kétségek a hosszú távú szerződések és a Módszertan összeegyeztethetőségére vonatkozóan

Állami támogatás számos formában nyújtható, a klasszikus, közvetlen vissza nem térítendő támogatástól a kedvezményes kölcsönön át az állami garancia, vagy az állami forrásokból finanszírozott egyéb, komplexebb támogatásokig. A HTM-ek az állami támogatások ilyen egyéb formáinak egyike.

A Módszertan nem tesz kifejezett említést arról, hogy milyen formát kell öltenie az átállási költségek ellentételezését célzó állami támogatásnak. A Bizottság mindazonáltal úgy gondolja, hogy a Módszertan azon az elképzelésen alapszik, hogy az átállási költségek ellentételezését célzó állami támogatás vissza nem térítendő támogatás formájában valósul meg, vagy legalábbis olyan formában, amelynek nincs a vissza nem térítendő támogatásénál erősebb versenyt torzító hatása.

A piaci árnál magasabb árat biztosító HTM-ek valóban rendelkeznek olyan hatással, amely a vissza nem térítendő támogatáséval egyenértékű. Számviteli értelemben a HTM értelmében eladó fél olyan bevételhez jut, amely egyenlő azzal, amit akkor kapna, ha azonos mennyiségű villamos energiát értékesítene a piacon, és azon kívül az államtól olyan mértékű vissza nem térítendő támogatást kapna, amely egyenlő a szerződésben rögzített ár és a piaci ár különbségének az eladott energia mennyiségével beszorzott összegével. Eszerint meghatározható lenne egy ’számviteli támogatástartalom’ (18) a HTM-ekre vonatkozóan, amely nem más, mint a szerződésben rögzített ár és a piaci ár különbsége beszorozva a kedvezményezett által eladott villamos energia mennyiségével.

A HTM-ek versenyre gyakorolt hatását ugyanakkor nem lehet pusztán e könyvelési egyenérték segítségével kifejezni. A vissza nem térítendő támogatás ugyanis csak a kedvezményezettnek bizonyos komparatív előnyt nyújtva torzítja a versenyt, mivel lehetővé teszi, hogy a kedvezményezett csökkentse költségeit és kedvezőbb árakat kínáljon, mint versenytársai. A HTM-ek versenytorzító hatása ennél jóval messzebb menő, mivel olyan hatásuk is van, hogy a felek egyikét kényszerítik villamos energia vásárlására a másik féltől, figyelmen kívül hagyva a versenytársak kínálatának alakulását.

A HTM-ek bizonyos értelemben nem egyszerűen torzítják a versenyt, hanem az ellátás egy bizonyos hányada mértékéig meg is szüntetik azt.

A magyar villamos energia piac esetében, ahol a fejlesztett villamos áram több, mint 80 százalékát HTM-ek keretén belül értékesítik, e korlátozás eredményeképp a liberalizáció szinte minden hatásától megfosztják az áramfejlesztési piacot.

A Bizottság úgy gondolja, hogy a HTM-eknek ez a versenyre gyakorolt rendkívül káros hatása jelentősen kibillenti az átállási költségek ellentételezését célzó vissza nem térítendő támogatások formájában megjelenő állami támogatásnak a Módszertanban meghatározott pozitív és negatív hatásai közti egyensúlyt. E következtetést az a tény is alátámasztja, hogy a HTM-ek ellentétesek a Módszertan alapját képező elvekkel, amely arra az elképzelésre épül, hogy az állami támogatást csak a liberalizáció hatásának arányos ellentételezéseként lehetne nyújtani, nem pedig azért, hogy gyakorlatilag megszüntesse a liberalizáció hatását.

A fentiek fényében a Bizottságnak komoly kételyei vannak arra vonatkozóan, hogy a HTM-ek elve összeegyeztethető-e a Módszertannal.

Kételyek a HTM-k számviteli támogatástartalmának a Módszertannal való összeegyeztethetőségére vonatkozóan

A fent kifejtett általános kételyek fenntartása mellett a Bizottságnak komoly kételyei vannak arra vonatkozóan is, hogy pusztán a HTM-ek számviteli támogatástartalma összeegyeztethető-e a Módszertanban megfogalmazott kritériumokkal.

A Bizottság megvizsgálta, hogy a szóban forgó támogatástartalom, amennyiben csak ebben nyilvánulna meg a HTM-ek versenyre gyakorolt hatása, milyen mértékben felelne meg a Módszertanban kifejtett kritériumoknak.

E célból a Bizottság először is pontosan azonosította az átállási költségek eredetét.

E tekintetben fontos megérteni, hogy általában véve maguk a HTM-ek nem tekinthetők az átállási költségek eredetének. Hosszú távú energiavásárlási megállapodások csak akkor eredményezhetnek átállási költségeket, ha terhet jelentenek a villamos energia termelők számára. Ez a helyzet például akkor, amikor az erőművek kötelesek a villamos energiát méltánytalanul alacsony áron értékesíteni, vagy a fűtőanyagot méltánytalanul magas áron beszerezni.

E konkrét esetben épp ellenkezőleg a HTM-ek azt biztosítják, hogy az erőművek magas áron legyenek képesek értékesíteni az általuk termelt villamos áramot. A HTM-ek tehát nem terhet jelentenek az erőműveknek, hanem előnyt. Felmondásuk önmagában nem jelentene méltánytalan terhet, hanem inkább visszaállítaná az erőművek normál piaci működését.

Az erőművekbe történő befektetések ugyanakkor valóban jelenthetnek egyfajta, a Módszertanban is elismert átállási költséget, amennyiben a kérdéses befektetéseket állami működési garanciával kezdték meg a liberalizáció előtt, és a liberalizáció következtében időközben kialakult új gazdasági helyzetben lehetetlenné válik a beruházás költségeinek megtérülése.

Számos bizottsági határozat született már ilyen jellegű átállási költségre vonatkozóan (19).

Ily módon, ha maguk a HTM-ek nem is tekinthetők az átállási költségek eredendő okának, a HTM-ekben szereplő erőművekre irányuló befektetések viszont igen.

Az átállási költségek eredetének egyértelmű azonosítása, ahogy az már fentebb említésre került, alapvető fontosságú, mivel egyértelműen meg kell különböztetni egymástól a liberalizációt megelőző jogszabályi kereteket, amelyek előírhattak többek között magas garantált árakat, valamint magukat az átállási költségeket, amelyek a működési garanciával megindított befektetés értékét képviselik. A Módszertan 4.8 pontja előirányozza, hogy az átállási költségek ellentételezését célzó támogatás nem irányulhat a liberalizáció előtt biztosított bevétel szintjének fenntartására, hanem csak a beruházás meg nem térülése következtében ténylegesen fellépő veszteségek ellentételezésére.

A fentiek fényében a Bizottság a következő kételyeket fogalmazza meg a HTM-ek számviteli támogatástartalma és a Módszertanban lefektetett kritériumok összeegyeztethetőségére vonatkozóan.

| — | A Módszertan 3.3. pontja előirányozza, hogy az átállási költségeket eredményező események hatását konszolidáltan értékeljék. Abban az esetben, ha az átállási költségek amiatt keletkeznek, mert a megépített erőművek nem nyereségesek, a Bizottság bevett gyakorlata szerint úgy értelmezi ezt a pontot, hogy az átállási költségek ellentételezését célzó állami támogatás összegének meghatározásánál figyelembe kell venni nem csak a vállalat veszteséges erőműveit, hanem az ugyanezen a vállalathoz vagy vállalat-csoporthoz tartozó, potenciálisan nyereséges erőműveket is. A nyereséges erőművek által termelt nyereséget oly módon kellene könyvelni, hogy a lehető legmagasabb mértékben fedezze az átállási költségek ellentételezéseként fizetendő összeget. E nézet összhangban áll a Módszertan 3.11 pontjával is, amely előírja, hogy az átállási költségeket a szükséges minimumra kell csökkenteni.
  A HTM-ek ármeghatározási mechanizmusa értelemszerűen csak a HTM-ekben részt vevő erőműveket veszi figyelembe. Így elvileg a HTM-ek nem teljesítik a fenti rendelkezéseket, kivéve ha az érintett társaságok tulajdonában nem áll további erőmű Magyarországon. |
| --- | --- |

—

A Módszertan 3.3. pontja előirányozza, hogy az átállási költségeket eredményező események hatását konszolidáltan értékeljék. Abban az esetben, ha az átállási költségek amiatt keletkeznek, mert a megépített erőművek nem nyereségesek, a Bizottság bevett gyakorlata szerint úgy értelmezi ezt a pontot, hogy az átállási költségek ellentételezését célzó állami támogatás összegének meghatározásánál figyelembe kell venni nem csak a vállalat veszteséges erőműveit, hanem az ugyanezen a vállalathoz vagy vállalat-csoporthoz tartozó, potenciálisan nyereséges erőműveket is. A nyereséges erőművek által termelt nyereséget oly módon kellene könyvelni, hogy a lehető legmagasabb mértékben fedezze az átállási költségek ellentételezéseként fizetendő összeget. E nézet összhangban áll a Módszertan 3.11 pontjával is, amely előírja, hogy az átállási költségeket a szükséges minimumra kell csökkenteni.

A HTM-ek ármeghatározási mechanizmusa értelemszerűen csak a HTM-ekben részt vevő erőműveket veszi figyelembe. Így elvileg a HTM-ek nem teljesítik a fenti rendelkezéseket, kivéve ha az érintett társaságok tulajdonában nem áll további erőmű Magyarországon.

| — | A Módszertan 3.4 pontja előírja, hogy az átállási költségeket eredményező kötelezettségvállalásoknak visszavonhatatlanoknak kell lenniük. Amennyiben az átállási költségek eredete a veszteséges eszközökre irányuló befektetés, a Bizottság úgy tekinti, hogy a 3.4 pont akkor teljesül, ha az eszközöket a liberalizáció előtt hozták létre, vagy ha a liberalizáció idején építésük már olyan előrehaladott állapotban volt, hogy a munkálatok leállításának költsége meghaladta volna a befejezésükkel és működtetésükkel járó költségeket.
  Jelen esetben a Bizottság nincs abban a helyzetben, hogy meggyőződjön arról, hogy a HTM-ek valóban csak az ilyen eszközökből eredő költségeket fedezik, és nem fedeznek más eszközökből származó költségeket, mint például az olyan egységek kivitelezésének költségét, amelyeket a jövőre terveztek, vagy az új környezetvédelmi szabványok miatt szükséges, a jövőben megépítendő környezetvédelmi eszközök költségeit. |
| --- | --- |

—

A Módszertan 3.4 pontja előírja, hogy az átállási költségeket eredményező kötelezettségvállalásoknak visszavonhatatlanoknak kell lenniük. Amennyiben az átállási költségek eredete a veszteséges eszközökre irányuló befektetés, a Bizottság úgy tekinti, hogy a 3.4 pont akkor teljesül, ha az eszközöket a liberalizáció előtt hozták létre, vagy ha a liberalizáció idején építésük már olyan előrehaladott állapotban volt, hogy a munkálatok leállításának költsége meghaladta volna a befejezésükkel és működtetésükkel járó költségeket.

Jelen esetben a Bizottság nincs abban a helyzetben, hogy meggyőződjön arról, hogy a HTM-ek valóban csak az ilyen eszközökből eredő költségeket fedezik, és nem fedeznek más eszközökből származó költségeket, mint például az olyan egységek kivitelezésének költségét, amelyeket a jövőre terveztek, vagy az új környezetvédelmi szabványok miatt szükséges, a jövőben megépítendő környezetvédelmi eszközök költségeit.

| — | A Módszertan 3.6 pontja előirányozza, hogy az átállási költségek meg kell feleljenek a ténylegesen befektetett összegeknek. A Bizottság úgy tekinti, hogy az ügy jelenlegi szakaszában az egyes erőművek befektetési költségeire vonatkozó részletes adatok, az egyes erőművek éves állandó és változó költségei valamint bevételei ismerete hiányában nincs abban a helyzetben, hogy következtetést vonjon le arra nézve, megfeleltek-e a Módszertan kérdéses kritériumának. |
| --- | --- |

—

A Módszertan 3.6 pontja előirányozza, hogy az átállási költségek meg kell feleljenek a ténylegesen befektetett összegeknek. A Bizottság úgy tekinti, hogy az ügy jelenlegi szakaszában az egyes erőművek befektetési költségeire vonatkozó részletes adatok, az egyes erőművek éves állandó és változó költségei valamint bevételei ismerete hiányában nincs abban a helyzetben, hogy következtetést vonjon le arra nézve, megfeleltek-e a Módszertan kérdéses kritériumának.

| — | A Módszertan 3.8 pontja előírja, hogy az átállási költségeket úgy kell kiszámítani, hogy a vonatkozó eszközökre nyújtott vagy nyújtandó valamennyi egyéb állami támogatás értékét le kell vonni. Úgy tűnik, a HTM-ek nem tartalmaznak semmiféle olyan előirányzatot, amely a lehetséges egyéb állami támogatásokat figyelembe venné. Éppen ezért a Bizottság nincs abban a helyzetben, hogy az eljárás jelenlegi szakaszában egyértelműen megállapítsa, hogy a Módszertan e pontja valamennyi erőmű vonatkozásában teljesül-e. |
| --- | --- |

—

A Módszertan 3.8 pontja előírja, hogy az átállási költségeket úgy kell kiszámítani, hogy a vonatkozó eszközökre nyújtott vagy nyújtandó valamennyi egyéb állami támogatás értékét le kell vonni. Úgy tűnik, a HTM-ek nem tartalmaznak semmiféle olyan előirányzatot, amely a lehetséges egyéb állami támogatásokat figyelembe venné. Éppen ezért a Bizottság nincs abban a helyzetben, hogy az eljárás jelenlegi szakaszában egyértelműen megállapítsa, hogy a Módszertan e pontja valamennyi erőmű vonatkozásában teljesül-e.

| — | A Módszertan 3.11 pontja előírja, hogy a támogatható átállási költségek nem haladhatják meg a szükséges minimális szintet. A Bizottság úgy tekinti, hogy a HTM-ek e kritériummal való összeegyeztethetőségének vizsgálata az egyes HTM-ekben szereplő költségtípusokra vonatkozó (a 2004. május 1-je utáni időszakot lefedő) részletes listát igényel, azok éves értékével a HTM hatályának teljes ideje alatt (20).
  A magyar hatóságok, valamint néhány erőmű eljuttatta a Bizottsághoz a HTM-ek által többnyire lefedett költségek jelzésértékű listáját. Ezek a listák mindazonáltal nem elegendőek ahhoz, hogy a Módszertan e pontjával való összeegyeztethetőség egyértelműen megállapítható legyen.
  A magyar kormány által benyújtott lista többek közt tartalmaz egy olyan költségtételt, amely a környezetvédelmi költségekre vonatkozik. A Bizottság a vizsgálat jelenlegi szakaszában úgy gondolja, hogy a környezetvédelemmel kapcsolatos költségek nem tekinthetők átállási költségnek, illetve az ilyen költségeket fedező állami támogatást a környezetvédelmi célú állami támogatásról szóló közösségi iránymutatások (21) fényében kell értékelni. A szóban forgó költségekre vonatkozó bármely további tájékoztatás hiányában a Bizottság csak kételyeit fejezheti ki arra vonatkozóan, hogy az ezekre adott támogatás összeegyeztethető-e az állami támogatásra vonatkozó szabályokkal.
  A fent említett lista nyereség-elemet is tartalmaz. A Bizottság elismeri, hogy a tőke méltányos megtérülését figyelembe lehet venni a befektetésekhez kapcsolódó átállási költségek kiszámításakor (22). Jelen esetben azonban a magyar hatóságok nem nyújtottak be elég adatot annak bizonyítására, hogy a HTM-ekben rögzített nyereség tétel nem haladja meg a hasonló helyzetekben az üzleti gyakorlatban szokásos mértéket.
  Végezetül a listában szerepelnek olyan tételek is, mint az ’egyéb költségek’, ’rendkívüli ráfordítások’ vagy az ’egyéb tényezők’, amelyek túlságosan pontatlanok ahhoz, hogy lehetővé tegyék a szükségességük ellenőrzését. |
| --- | --- |

—

A Módszertan 3.11 pontja előírja, hogy a támogatható átállási költségek nem haladhatják meg a szükséges minimális szintet. A Bizottság úgy tekinti, hogy a HTM-ek e kritériummal való összeegyeztethetőségének vizsgálata az egyes HTM-ekben szereplő költségtípusokra vonatkozó (a 2004. május 1-je utáni időszakot lefedő) részletes listát igényel, azok éves értékével a HTM hatályának teljes ideje alatt (20).

A magyar hatóságok, valamint néhány erőmű eljuttatta a Bizottsághoz a HTM-ek által többnyire lefedett költségek jelzésértékű listáját. Ezek a listák mindazonáltal nem elegendőek ahhoz, hogy a Módszertan e pontjával való összeegyeztethetőség egyértelműen megállapítható legyen.

A magyar kormány által benyújtott lista többek közt tartalmaz egy olyan költségtételt, amely a környezetvédelmi költségekre vonatkozik. A Bizottság a vizsgálat jelenlegi szakaszában úgy gondolja, hogy a környezetvédelemmel kapcsolatos költségek nem tekinthetők átállási költségnek, illetve az ilyen költségeket fedező állami támogatást a környezetvédelmi célú állami támogatásról szóló közösségi iránymutatások (21) fényében kell értékelni. A szóban forgó költségekre vonatkozó bármely további tájékoztatás hiányában a Bizottság csak kételyeit fejezheti ki arra vonatkozóan, hogy az ezekre adott támogatás összeegyeztethető-e az állami támogatásra vonatkozó szabályokkal.

A fent említett lista nyereség-elemet is tartalmaz. A Bizottság elismeri, hogy a tőke méltányos megtérülését figyelembe lehet venni a befektetésekhez kapcsolódó átállási költségek kiszámításakor (22). Jelen esetben azonban a magyar hatóságok nem nyújtottak be elég adatot annak bizonyítására, hogy a HTM-ekben rögzített nyereség tétel nem haladja meg a hasonló helyzetekben az üzleti gyakorlatban szokásos mértéket.

Végezetül a listában szerepelnek olyan tételek is, mint az ’egyéb költségek’, ’rendkívüli ráfordítások’ vagy az ’egyéb tényezők’, amelyek túlságosan pontatlanok ahhoz, hogy lehetővé tegyék a szükségességük ellenőrzését.

| — | A Módszertan 4.1 pontja előírja, hogy a támogatás semmilyen körülmények közt nem haladhatja meg a támogatható átállási költségek összegét. A Módszertan 4.5 pontja ennek folytatásaként előírja, hogy a kifizethető támogatás maximális összegét előre rögzíteni kell. A kiszámítására vonatkozó paramétereket világosan meg kell határozni és be kell nyújtani a Bizottságnak.
  A Bizottság a veszteséges erőművekre irányuló befektetésekhez kapcsolódó átállási költségekre vonatkozó állandó gyakorlata szerint e rendelkezést úgy értelmezi, hogy előre meg kell határozni egy maximális értéket a nyújtani kívánt állami támogatás teljes összegére vonatkozóan. E maximális értéket a jövőbeni feltételezett árváltozásokra alapozva kell kiszámolni. E feltevések valószerűek kell, hogy legyenek, és nem gyakorolhatnak káros hatást az átállási költségek ellentételezésének alapvető céljára, ami nem más, mint lehetővé tenni az átmenetet a szabad piac felé. Konkrétan az árak alakulására vonatkozó feltevésektől elvárt, hogy ne tegyék lehetővé az inkumbens vállalatoknak a támogatás olyan felhasználását, mely által a rendelkezésre álló legjobb új technológiát alkalmazó versenytárs teljes költsége alatti árral léphetnek piacra. |
| --- | --- |

—

A Módszertan 4.1 pontja előírja, hogy a támogatás semmilyen körülmények közt nem haladhatja meg a támogatható átállási költségek összegét. A Módszertan 4.5 pontja ennek folytatásaként előírja, hogy a kifizethető támogatás maximális összegét előre rögzíteni kell. A kiszámítására vonatkozó paramétereket világosan meg kell határozni és be kell nyújtani a Bizottságnak.

A Bizottság a veszteséges erőművekre irányuló befektetésekhez kapcsolódó átállási költségekre vonatkozó állandó gyakorlata szerint e rendelkezést úgy értelmezi, hogy előre meg kell határozni egy maximális értéket a nyújtani kívánt állami támogatás teljes összegére vonatkozóan. E maximális értéket a jövőbeni feltételezett árváltozásokra alapozva kell kiszámolni. E feltevések valószerűek kell, hogy legyenek, és nem gyakorolhatnak káros hatást az átállási költségek ellentételezésének alapvető céljára, ami nem más, mint lehetővé tenni az átmenetet a szabad piac felé. Konkrétan az árak alakulására vonatkozó feltevésektől elvárt, hogy ne tegyék lehetővé az inkumbens vállalatoknak a támogatás olyan felhasználását, mely által a rendelkezésre álló legjobb új technológiát alkalmazó versenytárs teljes költsége alatti árral léphetnek piacra.

Mivel ez a kritérium kifejezetten utal a nyújtott támogatás értékére, nem értelmezhető egyértelműen a HTM-ekre. Ugyanakkor ez a Módszertan egyik legfontosabb kritériuma, mivel szorosan kapcsolódik az állami támogatások általános ellenőrzésének két fő szempontjához, azaz ahhoz, hogy a Bizottság által megvizsgált és jóváhagyott állami támogatás behatárolt kell legyen, illetve hogy a versenyre gyakorolt hatását a lehető legnagyobb mértékben korlátozni kell.

A Bizottság úgy gondolja, hogy az átállási költségek ellentételezése céljából kifizetendő állami támogatás felső határának mindenképpen legalább a HTM-ek alapján kifizetett ár felső határában tükröződnie kellene. A kérdéses HTM-ek által fedezett különböző nem egyértelmű költségnemek fényében, ahogy az fentebb említésre került, a Bizottság kételyeit fejezi ki arra vonatkozóan, hogy a HTM-ek által rögzített ár esetében létezik hasonló felső határ.

A támogatásnak a piacra újonnan belépő szereplőkre gyakorolt hatásának korlátozását tekintve, ahogy azt fentebb kifejtettük, a Bizottságnak komoly kétségei vannak arra vonatkozóan, hogy HTM-eket lehetséges-e egyáltalán oly módon kialakítani, amely lehetővé tenné azt, hogy új piaci belépők – vagy bármely versenytárs – versenyezzenek a HTM által kedvezményezett erőművekkel, akár egyenlőtlen feltételek mellett. A Bizottság ezért úgy gondolja, hogy a vizsgálat jelenlegi szakaszában a Módszertan szóban forgó kritériuma és a Bizottság ahhoz kapcsolódó állandó gyakorlata ahhoz a következtetéshez vezet, hogy a HTM-ek természetüknél fogva összeférhetetlenek lehetnek a Módszertannal. Amennyiben a felek mégis a HTM-ek módosítását terveznék annak érdekében, hogy megpróbálják az új belépést akadályozó tényezőket megváltoztatni, a Bizottság úgy gondolja, hogy legalább olyan mechanizmust kellene életbe léptetni, amely által a HTM-ekben részt vevő inkumbens vállalatok akkor sem kerülnének számviteli tekintetben jobb helyzetbe, mint az új belépők, ha az árak az új belépők teljes költsége alá csökkennek.

| — | A Módszertan 4.6 pontja rendelkezik arról, hogy a tagállamok vállalják: előre felfüggesztik a megmentési vagy szerkezetátalakítási célú támogatások kifizetését olyan vállalatoknak, amelyek átállási költségekre vonatkozó támogatás kedvezményezettjei. A magyar hatóságok a HTM-ek értékelésének keretein belül nem jelezték ez irányú kötelezettségvállalásukat. A Bizottság megjegyzi azonban, hogy a magyar hatóságok az eredeti támogatási terv bejelentése (a Bizottság által a HU 1/2004 számú ügyként iktatott terv) keretén belül jelezték ez irányú kötelezettségvállalásukat. A kérdéses bejelentést később visszavonták. |
| --- | --- |

—

A Módszertan 4.6 pontja rendelkezik arról, hogy a tagállamok vállalják: előre felfüggesztik a megmentési vagy szerkezetátalakítási célú támogatások kifizetését olyan vállalatoknak, amelyek átállási költségekre vonatkozó támogatás kedvezményezettjei. A magyar hatóságok a HTM-ek értékelésének keretein belül nem jelezték ez irányú kötelezettségvállalásukat. A Bizottság megjegyzi azonban, hogy a magyar hatóságok az eredeti támogatási terv bejelentése (a Bizottság által a HU 1/2004 számú ügyként iktatott terv) keretén belül jelezték ez irányú kötelezettségvállalásukat. A kérdéses bejelentést később visszavonták.

| — | A 4.8 pont szerint a Bizottság a legkomolyabb kétségeit fejezi ki azon támogatásokat illetően, amelyek célja a 96/92/EK irányelv hatályba lépését (23) megelőzően fennálló bevétel egy részének vagy egészének megőrzése anélkül, hogy szigorúan figyelembe venné a verseny bevezetéséből esetleg fakadó támogatható átállási költségeket. Értelemszerűen a 96/92/EK irányelv hatályba lépése után (24) még mindig érvényes HTM-k azt eredményezik, hogy az erőművek pontosan ugyanazt a bevételt érjék el, mint korábban. |
| --- | --- |

—

A 4.8 pont szerint a Bizottság a legkomolyabb kétségeit fejezi ki azon támogatásokat illetően, amelyek célja a 96/92/EK irányelv hatályba lépését (23) megelőzően fennálló bevétel egy részének vagy egészének megőrzése anélkül, hogy szigorúan figyelembe venné a verseny bevezetéséből esetleg fakadó támogatható átállási költségeket. Értelemszerűen a 96/92/EK irányelv hatályba lépése után (24) még mindig érvényes HTM-k azt eredményezik, hogy az erőművek pontosan ugyanazt a bevételt érjék el, mint korábban.

4.   RENDELKEZÉS

A fenti meggondolások fényében a Bizottságnak kételyei vannak a Magyarországon az ország Európai Unióhoz történő csatlakozása napján hatályban lévő HTM-ek és a közös piac összeegyeztethetőségére vonatkozóan.

Ezért a Tanács 659/1999/EK rendeletének (25) 4.4 és 6. cikke alapján a Bizottság a kérdéses intézkedésre vonatkozóan megindítja a hivatalos vizsgálati eljárást, és felkéri a magyar hatóságokat, hogy jelen levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsák be észrevételeiket és bocsássák rendelkezésre az intézkedés értékelését segítő valamennyi információt. Észrevételeik vonatkozhatnak mind az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás fennállására, mind annak a közös piaccal való összeegyeztethetőségére.

A Bizottság felkéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát haladéktalanul küldjék meg az intézkedés kedvezményezettjeinek.

A Bizottság emlékeztetni kívánja a Magyar Köztársaságot, hogy az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése felfüggesztő hatállyal bír, és arra is fel kívánja hívni a figyelmet, hogy az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikke értelmében minden jogellenes támogatás visszaigényelhető a kedvezményezettektől.

A Bizottság figyelmezteti a Magyar Köztársaságot arra, hogy tájékoztatni fogja az érdekelt feleket e levél, illetve érdemi összefoglalásának az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzététele által. A Bizottság az EFTA-tagországok közül az EGT-megállapodást aláíró országokban működő érdekelt feleket is értesíti az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-kiegészítésében közzétett közlemény útján, valamint tájékoztatja az EFTA Felügyeleti Hatóságát e levél másolatának megküldésével. A Bizottság felhívást intéz minden érdekelt félhez, hogy e közzététel időpontjától számított egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.”

---

(1)  EYVL L 27, 30.1.1997, s. 20.

1

(2)  Ks. ns. Stardust-tuomio: Yhteisöjen tuomioistuimen 16. toukokuuta 2002 asiassa C-482/99 antama tuomio.

2

(3)  A táblázatban szereplő adatok a magyar hatóságok által közölt, illetve az interneten elérhető információn alapulnak

3

(4)  2005. évi LXXIX törvény (2005. július 6.)

4

(5)  183/2002. Korm. rendelet az átállási költségek meghatározásának és kezelésének részletes szabályairól.

5

(6)  Például: N 133/2001 Görög átállási költségek, HL C 9, 2003. január 15, 6. o.

6

(7)  Az Elsőfokú BíróságT-55/99 számú, 2000. szeptember 29-i határozata, CETM vs Bizottság, (40) és (52) bekezdés.

7

(8)  A Bíróság 203/82. határozata, 1983. július 14., Bizottság vs Olasz Köztársaság, (4) bekezdés.

8

A Bíróság 173/73. határozata, 1973. július 2., Olasz Köztársaság vs Bizottság, (18) bekezdés.

(9)  Több állami támogatásra vonatkozó iránymutatás is kifejezetten megállapítja, hogy az állami támogatás ösztönző hatással kell járjon, azért, hogy a közös piaccal összeegyeztethetőnek lehessen tekinteni. Lásd például a Közösség kutatási és fejlesztési célú állami támogatásokra vonatkozó keretprogramját, HL C 45, 1996.2.17., 5-16.o.

9

(10)  HL L 27., 1997.1.30., 20. o.

10

(11)  A Bíróság 2001. március 13-án a C-379/98 ügyben hozott ítélete.

11

(12)  A Bíróság 2002. május 16-án a C-482/99 ügyben hozott ítélete.

12

(13)  Idézet a 2005. július 20-i keltezésű, 2005. július 25-én iktatott levélből.

13

(14)  Az együttes irányelvek szövegét angolul nyújtották be a Bizottságnak, így az abból eredő idézetek angol nyelvről lettek magyarra fordítva.

14

(15)  2001. évi CX. törvény a villamos energiáról.

15

(16)  Például az AES-Tisza Erőmű Kft. 2004. december 21-i keltezésű levele (ii) pontjában. (A levelet a HU 1/2004. számú eljárás keretén belül nyújtották be a Bizottságnak.)

16

(17)  A Bizottság 2001.7.26-án fogadta el. Megtalálható a Bizottság Versenypolitikai Főigazgatóságának honlapján, a következő címen:

17

http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/legislation/stranded_costs/pt.pdf A tagállamoknak az SG(2001) D/290869 számú küldeményben 2001.8.06-án küldték meg.

(18)  E fogalmat az alábbiakban a Módszertani kritériumok részletezése céljából használjuk. Ez nem jelenti szükségszerűen azt, hogy a kérdéses érték pontosan egyenlő egy támogatási összeggel.

18

(19)  Lásd elsősorban az NN 49/99 - Spanyolország ügyet, HL C 268., 2001.9.22, 7. o., és az N 133/01 Görögország ügyet, HL C 9., 2003.1.15., 6. o.

19

(20)  Ez az éves érték az elmúlt évekre vonatkozóan tényleges adat, a jövőre vonatkozóan előrejelzés. Az előrejelzést alátámasztó feltevést igazolni kell.

20

(21)  HL C 37., 2001.2.3., 3. o.

21

(22)  Lásd elsősorban a Bizottság határozatát az N 161/04 - Portugália - Átállási költségek Portugáliában ügyben.

22

(23)  Magyarország esetében a kérdéses irányelv hatályba lépésének időpontja az EU-hoz való csatlakozás napja.

23

(24)  Magyarországon az EU-hoz való csatlakozás napja után

24

(25)  A Tanács 1999. március 22-i, 659/1999/EK rendelete az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról, HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

25

---

| 21.12.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 324/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 324/23

---

VALTIONTUKI — RANSKA

Valtiontuki N:o C 32/2005 (ex N 250/2005) — Rakenneuudistustuki Ernault-yritykselle

Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti

(2005/C 324/06)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Komissio on ilmoittanut 6. syyskuuta 2005 päivätyllä, tätä tiivistelmää seuraavilla sivuilla todistusvoimaisella kielellä toistetulla kirjeellä Ranskalle päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee mainittua toimenpidettä.

Asianomaiset voivat esittää huomautuksensa kuukauden kuluessa tämän tiivistelmän ja sitä seuraavan kirjeen julkaisupäivästä seuraavaan osoitteeseen:

| Euroopan komissio |
| --- |
| Kilpailun pääosasto (DG COMP) |
| Valtiontukien kirjaamo |
| B-1049 Bryssel |
| Faksi: (32-2) 296 12 42 |

Euroopan komissio

Kilpailun pääosasto (DG COMP)

Valtiontukien kirjaamo

B-1049 Bryssel

Faksi: (32-2) 296 12 42

Huomautukset toimitetaan Ranskalle. Huomautusten esittäjä voi pyytää kirjallisesti henkilöllisyytensä luottamuksellista käsittelyä. Tämä pyyntö on perusteltava.

TIIVISTELMÄ

1   MENETTELY

Ranska ilmoitti 19. toukokuuta 2005 komissiossa saapuneeksi kirjatulla kirjeellä aikomuksestaan myöntää 2 miljoonaa euroa rakenneuudistustukea Ernault-yritykselle.

2   KUVAUS TUENSAAJASTA, RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMASTA JA TOIMENPITEESTÄ

CATO-yhtymä omistaa 99,96 prosenttia Ernault'sta, joka on erikoistunut pääasiassa autoteollisuuden käyttöön tarkoitettujen suuritehoisten sorvien tuotantoon. Yrityksen toiminta-alue ja -ala on varsin suppea, joten se kärsii taloudellisen toiminnan hidastumisesta perinteisillä markkinoillaan. Komissio hyväksyi 20. tammikuuta 2005 pelastamistuen myöntämisen yritykselle (1). Kyse oli 2 miljoonan euron lainasta, jonka Ranska myönsi kuuden kuukauden ajaksi.

Ilmoituksen yhteydessä esitetty rakenneuudistussuunnitelma sisältää seuraavat osat:

| — | tuotannon uudelleenjärjestely (henkilöstön vähentäminen ja tuotantotilojen muuntaminen) |
| --- | --- |

—

tuotannon uudelleenjärjestely (henkilöstön vähentäminen ja tuotantotilojen muuntaminen)

| — | tarjonnan monipuolistaminen (kansainvälisten asiakkaiden hankkiminen ja tuotevalikoiman laajentaminen) |
| --- | --- |

—

tarjonnan monipuolistaminen (kansainvälisten asiakkaiden hankkiminen ja tuotevalikoiman laajentaminen)

| — | liitännäistoimenpiteet (käyttöpääomarahaston muodostaminen ja koulutus). |
| --- | --- |

—

liitännäistoimenpiteet (käyttöpääomarahaston muodostaminen ja koulutus).

Hankkeen kustannuksiksi arvioidaan 2,95 miljoonaa euroa.

3   ALUSTAVA ARVIOINTI

Ranskan valtion ilmoittama toimenpide on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. Komissio on arvioinut tukea alustavasti valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen suuntaviivojen (2) mukaisesti. Komissio katsoo yrityksen olevan vaikeuksissa.

Sen sijaan komissio epäilee, että rakenneuudistus ei palauta Ernault'n pitkän aikavälin elinkelpoisuutta. Voittomarginaalin arvioidaan rakenneuudistuksen päättyessä vuonna 2007 olevan alle [...] (3), kun rahoituskustannusten odotetaan kuitenkin ylittävän [...] liiketoiminnan tuloksesta. Lisäksi lisätietopyynnöstä huolimatta komissiolle toimitettu markkinatutkimus on suppea eikä sen perusteella voida varmistaa myyntiennusteiden toteutumisen todennäköisyyttä.

Komissio epäilee myös, että kohtuutonta kilpailun vääristymistä ei estetä. Vaikuttaa siltä, pk-yritykset ovat tyypillisiä kyseisillä markkinoilla, ja niiden kehitysnäkymiä koskevien yksityiskohtaisten tietojen puuttuessa on vaikeaa arvioida tuen vaikutusta.

Komissio epäilee lisäksi, että yksityinen osuus rakenneuudistuksen kustannuksista ei ole asianmukainen. Osuus on vain 32 prosenttia eli siis alle 50 prosentin tason, jota komissio pitää yleensä asianmukaisena, kun kyseessä on suuryritys. Ranska ei ole esittänyt riittäviä selvityksiä, joiden perusteella voitaisiin osoittaa, että erityiskohtelu on perusteltua tässä asiassa.

Tähän mennessä saamiensa tietojen ja tekemänsä ennakkoarvion perusteella komissio on päättänyt aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn.

KIRJEEN TEKSTI

| ”(1) | Par lettre enregistrée le 19 mai 2005, la France a notifié à la Commission européenne, son intention d'octroyer une aide à la restructuration de 2 millions d'euros à l'entreprise Ernault. L'affaire a été enregistrée sous le numéro N 250/2005. Par lettre du 2 juin 2005, la Commission a posé des questions complémentaires concernant la notification, auxquelles la France a répondu par lettre du 12 juillet 2005. |
| --- | --- |

”(1)

Par lettre enregistrée le 19 mai 2005, la France a notifié à la Commission européenne, son intention d'octroyer une aide à la restructuration de 2 millions d'euros à l'entreprise Ernault. L'affaire a été enregistrée sous le numéro N 250/2005. Par lettre du 2 juin 2005, la Commission a posé des questions complémentaires concernant la notification, auxquelles la France a répondu par lettre du 12 juillet 2005.

1.   DESCRIPTION

1.1.   Le bénéficiaire

| (2) | L'entreprise Ernault est une société par actions simplifiées, détenue à 99,96 % par le groupe CATO, premier fabricant français de machines-outils. Le groupe CATO emploie environ 350 personnes et se compose de:






  — | Ernault, |
| --- | --- | --- |

(2)

L'entreprise Ernault est une société par actions simplifiées, détenue à 99,96 % par le groupe CATO, premier fabricant français de machines-outils. Le groupe CATO emploie environ 350 personnes et se compose de:

—

Ernault,

| — | Somab qui fabrique des tours et des fraiseuses destinées au marché de la mécanique, |
| --- | --- |

—

Somab qui fabrique des tours et des fraiseuses destinées au marché de la mécanique,

| — | Cazeneuve, spécialisée dans le tournage, |
| --- | --- |

—

Cazeneuve, spécialisée dans le tournage,

| — | Syderic et Cincinnati, spécialisées dans le perçage. |
| --- | --- |

—

Syderic et Cincinnati, spécialisées dans le perçage.

| (3) | Ernault est spécialisée dans la production de tours de grande capacité. Ses produits qui permettent de répondre au tournage en grande production des principales pièces de moteurs, boîtes de vitesses et transmissions sont principalement destinés au secteur automobile. Au moment de la notification, Ernault comptait 101 employés. |
| --- | --- |

(3)

Ernault est spécialisée dans la production de tours de grande capacité. Ses produits qui permettent de répondre au tournage en grande production des principales pièces de moteurs, boîtes de vitesses et transmissions sont principalement destinés au secteur automobile. Au moment de la notification, Ernault comptait 101 employés.

| (4) | L'évolution des figures comptables de Ernault est présentée dans le tableau suivant.








  En millions d'euros | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Chiffre d'affaires | 18,6 | 15,5 | 10,0 |
| Résultat net | 0,2 | - 0,7 | - 2,8 |
| Capitaux propres | 3,4 | 3,3 | 0,5 |

(4)

L'évolution des figures comptables de Ernault est présentée dans le tableau suivant.

En millions d'euros

2002

2003

2004

Chiffre d'affaires

18,6

15,5

10,0

Résultat net

0,2

- 0,7

- 2,8

Capitaux propres

3,4

3,3

0,5

| (5) | La France a fourni plusieurs explications des difficultés rencontrées par Ernault. |
| --- | --- |

(5)

La France a fourni plusieurs explications des difficultés rencontrées par Ernault.

| (6) | Tout d'abord, l'entreprise souffre de son manque de diversification géographique et sectorielle. Ernault n'est présente qu'en Europe de l'Ouest et une part substantielle de ses ventes dépend des commandes de deux constructeurs automobiles. En 2004, ces derniers ont réduits leurs investissements en Europe de l'Ouest, entraînant la dégradation des résultats de la branche automobile d'Ernault. |
| --- | --- |

(6)

Tout d'abord, l'entreprise souffre de son manque de diversification géographique et sectorielle. Ernault n'est présente qu'en Europe de l'Ouest et une part substantielle de ses ventes dépend des commandes de deux constructeurs automobiles. En 2004, ces derniers ont réduits leurs investissements en Europe de l'Ouest, entraînant la dégradation des résultats de la branche automobile d'Ernault.

| (7) | Par ailleurs, selon la France, le secteur des machines destinées aux petites et moyennes entreprises a montré une atonie générale en 2004 et les ventes d'Ernault sur ce marché n'ont pas pu compenser la baisse d'activité de sa branche automobile. |
| --- | --- |

(7)

Par ailleurs, selon la France, le secteur des machines destinées aux petites et moyennes entreprises a montré une atonie générale en 2004 et les ventes d'Ernault sur ce marché n'ont pas pu compenser la baisse d'activité de sa branche automobile.

| (8) | Enfin, la France estime qu'Ernault souffre de la concurrence des pays émergents favorisés par l'évolution de la parité euro/dollar en 2004. |
| --- | --- |

(8)

Enfin, la France estime qu'Ernault souffre de la concurrence des pays émergents favorisés par l'évolution de la parité euro/dollar en 2004.

| (9) | De son côté, le groupe CATO subit la concurrence asiatique et de l'arrivée de grands opérateurs étrangers avec lesquels il ne peut rivaliser en termes de volumes et de séries. Le groupe CATO a enregistré un résultat net de –1,9 million d'euros en 2003 et de –3,5 millions d'euros en 2004. |
| --- | --- |

(9)

De son côté, le groupe CATO subit la concurrence asiatique et de l'arrivée de grands opérateurs étrangers avec lesquels il ne peut rivaliser en termes de volumes et de séries. Le groupe CATO a enregistré un résultat net de –1,9 million d'euros en 2003 et de –3,5 millions d'euros en 2004.

| (10) | Le 20 janvier 2005, la Commission a approuvé une aide au sauvetage (4) en faveur d'Ernault sous la forme d'un prêt de 2 millions d'euros accordé par la France pour une période de 6 mois. |
| --- | --- |

(10)

Le 20 janvier 2005, la Commission a approuvé une aide au sauvetage (4) en faveur d'Ernault sous la forme d'un prêt de 2 millions d'euros accordé par la France pour une période de 6 mois.

1.2.   Le marché

| (11) | Selon les autorités françaises, le marché concerné se décompose de la façon suivante:






  — | le segment des machines dédiées au tournage de pièces courtes et destinées au secteur automobile, où la part de marché européenne d'Ernault représente moins de 15 % avec pour principaux concurrents Nodier Emag (Allemagne, 30 % de part de marché) et Weisser (Allemagne, 20 % de part de marché); |
| --- | --- | --- |

(11)

Selon les autorités françaises, le marché concerné se décompose de la façon suivante:

—

le segment des machines dédiées au tournage de pièces courtes et destinées au secteur automobile, où la part de marché européenne d'Ernault représente moins de 15 % avec pour principaux concurrents Nodier Emag (Allemagne, 30 % de part de marché) et Weisser (Allemagne, 20 % de part de marché);

| — | le segment des machines de tournage de pièces longues, où la part de marché européenne d'Ernault est d'environ 10 % avec pour principal concurrent Boehringer (Allemagne, 35 % de part de marché); |
| --- | --- |

—

le segment des machines de tournage de pièces longues, où la part de marché européenne d'Ernault est d'environ 10 % avec pour principal concurrent Boehringer (Allemagne, 35 % de part de marché);

| — | le segment des machines de tournage destinées au marché des petites et moyennes entreprises, où la part de marché européenne d'Ernault représente moins de 10 %; |
| --- | --- |

—

le segment des machines de tournage destinées au marché des petites et moyennes entreprises, où la part de marché européenne d'Ernault représente moins de 10 %;

| — | le segment des machines “tournage toutes pièces grande série”, où la part de marché européenne d'Ernault ne dépasse pas 5 %. |
| --- | --- |

—

le segment des machines “tournage toutes pièces grande série”, où la part de marché européenne d'Ernault ne dépasse pas 5 %.

1.3.   La mesure financière

| (12) | L'aide d'État consiste en l'annulation du prêt de 2 millions d'euros accordé par la France à Ernault début 2005 en tant qu'aide au sauvetage. |
| --- | --- |

(12)

L'aide d'État consiste en l'annulation du prêt de 2 millions d'euros accordé par la France à Ernault début 2005 en tant qu'aide au sauvetage.

| (13) | Le reste du montant de la restructuration (0,95 million d'euros) est financé par Ernault sur sa trésorerie. |
| --- | --- |

(13)

Le reste du montant de la restructuration (0,95 million d'euros) est financé par Ernault sur sa trésorerie.

1.4.   Le plan de restructuration

| (14) | Le plan de restructuration communiqué par la France s'étend sur 3 ans et s'articule suivant trois axes. |
| --- | --- |

(14)

Le plan de restructuration communiqué par la France s'étend sur 3 ans et s'articule suivant trois axes.

Réduire les coûts

| (15) | Ernault envisage d'externaliser les opérations d'usinage de certaines de ses machines et de recentrer son activité sur les gammes les plus porteuses où les volumes sont plus importants. |
| --- | --- |

(15)

Ernault envisage d'externaliser les opérations d'usinage de certaines de ses machines et de recentrer son activité sur les gammes les plus porteuses où les volumes sont plus importants.

| (16) | En outre, Ernault prévoit de licencier [...] personnes (pour un effectif de départ de 144 employés). |
| --- | --- |

(16)

En outre, Ernault prévoit de licencier [...] personnes (pour un effectif de départ de 144 employés).

| (17) | Enfin, l'entreprise va regrouper son personnel sur un étage (au lieu de deux actuellement) afin de réduire ses frais de fonctionnement. |
| --- | --- |

(17)

Enfin, l'entreprise va regrouper son personnel sur un étage (au lieu de deux actuellement) afin de réduire ses frais de fonctionnement.

Diversifier l'offre

| (18) | Ernault prévoit d'investir en recherche et développement afin de mettre à profit ses atouts technologiques et de développer les gammes existantes (notamment en les adaptant aux petites et moyennes entreprises). |
| --- | --- |

(18)

Ernault prévoit d'investir en recherche et développement afin de mettre à profit ses atouts technologiques et de développer les gammes existantes (notamment en les adaptant aux petites et moyennes entreprises).

| (19) | L'entreprise implémentera en parallèle une nouvelle stratégie commerciale:






  — | développement d'un réseau à l'export (notamment en direction de l'Europe de l'Est); |
| --- | --- | --- |

(19)

L'entreprise implémentera en parallèle une nouvelle stratégie commerciale:

—

développement d'un réseau à l'export (notamment en direction de l'Europe de l'Est);

| — | renforcement des relations avec sa clientèle existante en développant une gamme de services et en s'impliquant le plus en amont possible dans leurs projets. |
| --- | --- |

—

renforcement des relations avec sa clientèle existante en développant une gamme de services et en s'impliquant le plus en amont possible dans leurs projets.

Accompagner la réorganisation

| (20) | Ernault prévoit la mise en place d'un outil informatique performant, permettant une optimisation de la gestion et de la circulation de l'information. |
| --- | --- |

(20)

Ernault prévoit la mise en place d'un outil informatique performant, permettant une optimisation de la gestion et de la circulation de l'information.

| (21) | Une formation en langues étrangères doit être dispensée à une partie des salariés. |
| --- | --- |

(21)

Une formation en langues étrangères doit être dispensée à une partie des salariés.

| (22) | La reconstitution du fonds de roulement de l'entreprise sera nécessaire pour permettre à l'entreprise de poursuivre ses projets sur des bases financières saines. |
| --- | --- |

(22)

La reconstitution du fonds de roulement de l'entreprise sera nécessaire pour permettre à l'entreprise de poursuivre ses projets sur des bases financières saines.

| (23) | Au final, le coût du plan de restructuration est évalué à un montant de 2,95 millions d'euros.
  Table 1
  Détail du coût du plan de restructuration (montants en EUR)






  Réduire les coûts |
| --- | --- |
| Aménagements locaux | [...] |
| Plan social | [...] |
| Diversifier l'offre |
| Réseau export | [...] |
| Campagne de promotion | [...] |
| R&D | [...] |
| Accompagner la réorganisation |
| Informatique | [...] |
| Formation | [...] |
| Reconstitution du Fonds de roulement | [...] |
| Total | 2 950 000 |

(23)

Au final, le coût du plan de restructuration est évalué à un montant de 2,95 millions d'euros.

Table 1

Détail du coût du plan de restructuration (montants en EUR)

Réduire les coûts

Aménagements locaux

[...]

Plan social

[...]

Diversifier l'offre

Réseau export

[...]

Campagne de promotion

[...]

R&D

[...]

Accompagner la réorganisation

Informatique

[...]

Formation

[...]

Reconstitution du Fonds de roulement

[...]

Total

2 950 000

2.   APPRÉCIATION

2.1.   Existence d'aide d'État

| (24) | L'article 87, paragraphe 1, du traité CE dispose que, sauf dérogations prévues par le traité, sont incompatibles avec le marché commun, dans la mesure où elles affectent les échanges entre États membres, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État qui faussent ou qui menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou certaines productions. |
| --- | --- |

(24)

L'article 87, paragraphe 1, du traité CE dispose que, sauf dérogations prévues par le traité, sont incompatibles avec le marché commun, dans la mesure où elles affectent les échanges entre États membres, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État qui faussent ou qui menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou certaines productions.

| (25) | La mesure notifiée consiste en l'annulation par la France d'une dette de 2 millions d'euros en faveur d'Ernault. De fait, la France renonce à des ressources publiques au bénéfice d'une entreprise spécifique, dont les produits font l'objet d'échanges entre États membres. Il s'agit donc d'une aide au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE. |
| --- | --- |

(25)

La mesure notifiée consiste en l'annulation par la France d'une dette de 2 millions d'euros en faveur d'Ernault. De fait, la France renonce à des ressources publiques au bénéfice d'une entreprise spécifique, dont les produits font l'objet d'échanges entre États membres. Il s'agit donc d'une aide au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE.

| (26) | En notifiant la présente mesure à la Commission, la France a donc respecté ses obligations en vertu de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE. |
| --- | --- |

(26)

En notifiant la présente mesure à la Commission, la France a donc respecté ses obligations en vertu de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE.

2.2.   Compatibilité de l'aide avec le marché commun

| (27) | L'aide sera appréciée comme aide ad hoc à la lumière de l'article 87, paragraphe 3, point c), du traité CE. Sur cette base, la Commission a adopté des lignes directrices spécifiques pour apprécier les aides au sauvetage et à la restructuration d'entreprises en difficulté (5) (ci-après, “lignes directrices”). Après examen, la Commission considère qu'aucun autre encadrement communautaire ne pourrait s'appliquer en l'espèce. La France n'a d'ailleurs invoqué aucune autre dérogation du traité et s'est exclusivement fondée sur les lignes directrices pour défendre la compatibilité de l'aide en question. |
| --- | --- |

(27)

L'aide sera appréciée comme aide ad hoc à la lumière de l'article 87, paragraphe 3, point c), du traité CE. Sur cette base, la Commission a adopté des lignes directrices spécifiques pour apprécier les aides au sauvetage et à la restructuration d'entreprises en difficulté (5) (ci-après, “lignes directrices”). Après examen, la Commission considère qu'aucun autre encadrement communautaire ne pourrait s'appliquer en l'espèce. La France n'a d'ailleurs invoqué aucune autre dérogation du traité et s'est exclusivement fondée sur les lignes directrices pour défendre la compatibilité de l'aide en question.

Eligibilité: entreprise en difficulté

| (28) | Pour bénéficier d'une aide à la restructuration, l'entreprise doit pouvoir être considérée comme une entreprise en difficulté. La section 2.1 des lignes directrices définit cette notion. Avec un capital souscrit de 2,3 millions d'euros, Ernault a enregistré une perte de 2,8 millions d'euros pour l'exercice 2004, ce qui a réduit ses capitaux propres à 0,5 million d'euros. Ernault peut donc être considérée comme étant en difficulté au sens du point 10.a) des lignes directrices. |
| --- | --- |

(28)

Pour bénéficier d'une aide à la restructuration, l'entreprise doit pouvoir être considérée comme une entreprise en difficulté. La section 2.1 des lignes directrices définit cette notion. Avec un capital souscrit de 2,3 millions d'euros, Ernault a enregistré une perte de 2,8 millions d'euros pour l'exercice 2004, ce qui a réduit ses capitaux propres à 0,5 million d'euros. Ernault peut donc être considérée comme étant en difficulté au sens du point 10.a) des lignes directrices.

| (29) | Le point 13 des lignes directrices stipule qu'une société qui fait partie d'un groupe ne peut en principe pas bénéficier d'aides à la restructuration, sauf s'il peut être démontré que ses difficultés lui sont spécifiques et ne résultent pas d'une allocation arbitraire des coûts au sein du groupe, et que ces difficultés sont trop graves pour être résolues par le groupe lui-même. |
| --- | --- |

(29)

Le point 13 des lignes directrices stipule qu'une société qui fait partie d'un groupe ne peut en principe pas bénéficier d'aides à la restructuration, sauf s'il peut être démontré que ses difficultés lui sont spécifiques et ne résultent pas d'une allocation arbitraire des coûts au sein du groupe, et que ces difficultés sont trop graves pour être résolues par le groupe lui-même.

| (30) | Ainsi qu'il ressort des explications données par la France et résumées dans les points 6, 7 et 8 de la présente décision, les difficultés d'Ernault tiennent principalement à son manque de diversification. Elles sont spécifiques à l'entreprise et ne résultent pas d'une allocation arbitraire des coûts au sein du groupe CATO. Par ailleurs, comme expliqué dans la décision approuvant l'aide au sauvetage en faveur d'Ernault, CATO a déjà secouru financièrement Ernault en mettant un concours de 545 000 euros à la disposition de sa filiale en 2004. Selon la France, le groupe qui a enregistré une perte de 3,4 millions d'euros en 2004, ne peut continuer à soutenir sa filiale sans menacer sa propre survie. |
| --- | --- |

(30)

Ainsi qu'il ressort des explications données par la France et résumées dans les points 6, 7 et 8 de la présente décision, les difficultés d'Ernault tiennent principalement à son manque de diversification. Elles sont spécifiques à l'entreprise et ne résultent pas d'une allocation arbitraire des coûts au sein du groupe CATO. Par ailleurs, comme expliqué dans la décision approuvant l'aide au sauvetage en faveur d'Ernault, CATO a déjà secouru financièrement Ernault en mettant un concours de 545 000 euros à la disposition de sa filiale en 2004. Selon la France, le groupe qui a enregistré une perte de 3,4 millions d'euros en 2004, ne peut continuer à soutenir sa filiale sans menacer sa propre survie.

| (31) | La Commission considère donc que l'entreprise est admissible aux aides à la restructuration. La Commission, a néanmoins des doutes concernant le respect de trois critères. |
| --- | --- |

(31)

La Commission considère donc que l'entreprise est admissible aux aides à la restructuration. La Commission, a néanmoins des doutes concernant le respect de trois critères.

Retour à la viabilité à long terme

| (32) | D'après le point 34 des lignes directrices, l'octroi de l'aide à une grande entreprise comme Ernault doit être subordonné à la mise en œuvre du plan de restructuration qui doit être validé par la Commission. |
| --- | --- |

(32)

D'après le point 34 des lignes directrices, l'octroi de l'aide à une grande entreprise comme Ernault doit être subordonné à la mise en œuvre du plan de restructuration qui doit être validé par la Commission.

| (33) | La France a communiqué à la Commission les prévisions de résultats suivantes:
  Table 2
  Résultats estimés d'Ernault | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Chiffre d'affaires en millions d'euros | 15,5 | 10,0 | [...] | [...] | [...] |
| Marge opérationnelle | –1 % | –20 % | [...] | [...] | [...] |
| Ratio résultat financier sur chiffre d'affaires | 0 % | 0 % | [...] | [...] | [...] |
| Marge de rentabilité | 0 % | –28 % | [...] | [...] | [...] |
| Rentabilité des capitaux propres | –2 % | –541 % | [...] | [...] | [...] |
| Estimations |

(33)

La France a communiqué à la Commission les prévisions de résultats suivantes:

Table 2

Résultats estimés d'Ernault

2003

2004

2005

2006

2007

Chiffre d'affaires en millions d'euros

15,5

10,0

[...]

[...]

[...]

Marge opérationnelle

–1 %

–20 %

[...]

[...]

[...]

Ratio résultat financier sur chiffre d'affaires

0 %

0 %

[...]

[...]

[...]

Marge de rentabilité

0 %

–28 %

[...]

[...]

[...]

Rentabilité des capitaux propres

–2 %

–541 %

[...]

[...]

[...]

Estimations

| (34) | La Commission note que la marge de rentabilité attendue au terme de la restructuration est faible, que la marge opérationnelle décroît en 2005, 2006 et 2007 et que les frais financiers devraient dépasser [...] du résultat d'exploitation en 2006 et 2007. Dans ces circonstances, la robustesse des prévisions de chiffres d'affaires joue un rôle essentiel dans l'analyse du succès de la restructuration. Toutefois, la Commission considère que les informations qui lui ont été communiquées ne lui permettent pas de s'assurer de ce point. La stratégie de diversification géographique et sectorielle évoquée aux points 18 et 19 demeure très incertaine et l'étude de marché sommaire qui l'accompagne, ne permet pas d'apprécier et de chiffrer les opportunités dont Ernault pourrait se saisir. Enfin la France n'a cité aucun élément concret étayant la crédibilité des prévisions de ventes. |
| --- | --- |

(34)

La Commission note que la marge de rentabilité attendue au terme de la restructuration est faible, que la marge opérationnelle décroît en 2005, 2006 et 2007 et que les frais financiers devraient dépasser [...] du résultat d'exploitation en 2006 et 2007. Dans ces circonstances, la robustesse des prévisions de chiffres d'affaires joue un rôle essentiel dans l'analyse du succès de la restructuration. Toutefois, la Commission considère que les informations qui lui ont été communiquées ne lui permettent pas de s'assurer de ce point. La stratégie de diversification géographique et sectorielle évoquée aux points 18 et 19 demeure très incertaine et l'étude de marché sommaire qui l'accompagne, ne permet pas d'apprécier et de chiffrer les opportunités dont Ernault pourrait se saisir. Enfin la France n'a cité aucun élément concret étayant la crédibilité des prévisions de ventes.

| (35) | Plus généralement, ces doutes sont corroborés par l'absence de participation des banques qui semble dénoter un manque de confiance des marchés dans le succès de la restructuration. |
| --- | --- |

(35)

Plus généralement, ces doutes sont corroborés par l'absence de participation des banques qui semble dénoter un manque de confiance des marchés dans le succès de la restructuration.

Prévention de toute distorsion excessive de la concurrence

| (36) | Selon les autorités françaises, sur ses secteurs d'activité, Ernault ne dépasse pas 15 % de parts de marché et la restructuration prévoit de diminuer ses effectifs [...]. Cependant, la définition des marchés concernés n'est pas argumentée et n'indique pas les perspectives d'évolution de ces marchés, tant en termes d'offre et de demande que de tendances à l'investissement ou à la délocalisation. De plus, selon une étude réalisée par les services de la Commission (6), le secteur des machines outils est caractérisée par une prédominance des petites et moyennes entreprises. En conséquence, les renseignements dont la Commission dispose ne lui permettent pas de mesurer l'impact de l'aide et il est possible que celle-ci entraîne des distorsions de concurrence indues. L'ouverture de procédure donnera aux concurrents d'Ernault l'opportunité de communiquer leurs remarques sur ce sujet. |
| --- | --- |

(36)

Selon les autorités françaises, sur ses secteurs d'activité, Ernault ne dépasse pas 15 % de parts de marché et la restructuration prévoit de diminuer ses effectifs [...]. Cependant, la définition des marchés concernés n'est pas argumentée et n'indique pas les perspectives d'évolution de ces marchés, tant en termes d'offre et de demande que de tendances à l'investissement ou à la délocalisation. De plus, selon une étude réalisée par les services de la Commission (6), le secteur des machines outils est caractérisée par une prédominance des petites et moyennes entreprises. En conséquence, les renseignements dont la Commission dispose ne lui permettent pas de mesurer l'impact de l'aide et il est possible que celle-ci entraîne des distorsions de concurrence indues. L'ouverture de procédure donnera aux concurrents d'Ernault l'opportunité de communiquer leurs remarques sur ce sujet.

Limitation de l'aide au minimum: contribution réelle, exempte d'aide

| (37) | La contribution privée à la restructuration (0,95 million d'euros pour une contribution publique de 2 millions d'euros) s'élève seulement à 32 % du montant du plan ce qui est inférieur aux 50 % que la Commission considère normalement comme appropriés dans le cas d'une grande entreprise (7). La France n'a pas fourni d'explications suffisantes pour démontrer que le cas présent justifiait un traitement particulier. |
| --- | --- |

(37)

La contribution privée à la restructuration (0,95 million d'euros pour une contribution publique de 2 millions d'euros) s'élève seulement à 32 % du montant du plan ce qui est inférieur aux 50 % que la Commission considère normalement comme appropriés dans le cas d'une grande entreprise (7). La France n'a pas fourni d'explications suffisantes pour démontrer que le cas présent justifiait un traitement particulier.

| (38) | En conclusion, la Commission doute que le plan de restructuration restaure la viabilité de l'entreprise, que la mesure n'entraîne pas de distorsions de concurrence indues et que la contribution privée à la restructuration soit appropriée. |
| --- | --- |

(38)

En conclusion, la Commission doute que le plan de restructuration restaure la viabilité de l'entreprise, que la mesure n'entraîne pas de distorsions de concurrence indues et que la contribution privée à la restructuration soit appropriée.

Contrôle et rapports annuels

| (39) | Conformément au point 50 des lignes directrices, la France s'engage à suivre la mise en œuvre du plan de restructuration et à communiquer à la Commission des rapports réguliers détaillés. |
| --- | --- |

(39)

Conformément au point 50 des lignes directrices, la France s'engage à suivre la mise en œuvre du plan de restructuration et à communiquer à la Commission des rapports réguliers détaillés.

3.   DÉCISION

| (40) | Eu égard aux considérations qui précèdent, la Commission doute que la mesure susmentionnée soit compatible avec le marché commun. Par conséquent, elle entend ouvrir une procédure formelle d'examen concernant la mesure afin d'apprécier sa compatibilité avec le marché commun. |
| --- | --- |

(40)

Eu égard aux considérations qui précèdent, la Commission doute que la mesure susmentionnée soit compatible avec le marché commun. Par conséquent, elle entend ouvrir une procédure formelle d'examen concernant la mesure afin d'apprécier sa compatibilité avec le marché commun.

| (41) | La Commission rappelle à la France l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE, et attire son attention sur l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil, qui prévoit que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire. |
| --- | --- |

(41)

La Commission rappelle à la France l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE, et attire son attention sur l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil, qui prévoit que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire.

| (42) | La Commission avise la France qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par la publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel de l'Union européenne, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE en leur envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans le délai d'un mois à compter de la date de cette publication.” |
| --- | --- |

(42)

La Commission avise la France qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par la publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel de l'Union européenne, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE en leur envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans le délai d'un mois à compter de la date de cette publication.”

---

(1)  Asia N 575/2004 — Pelastamistuki Ernault-yritykselle.

1

(2)  EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2.

2

(3)  Luottamuksellinen tieto.

3

(4)  Cas N 575 /2004 — Aide au sauvetage en faveur de l'entreprise ERNAULT.

4

(5)  JO C 244 du 1.10.2004, p. 2.

5

(6)  DG Enterprise Consultation Paper, Competitive analysis of EU Mechanical Engineering, juillet 2004, http://europa.eu.int/comm/enterprise/mechan_equipment/companalysis-eu-mechengin.pdf

6

(7)  Cf. point 44 des lignes directrices. À noter que même pour une moyenne entreprise la contribution jugée appropriée est 40 %.

7

---

| 21.12.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 324/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 324/28

---

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen

Tapaukset, joita komissio ei vastusta

(2005/C 324/07)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Päätöksen tekopäivä:

Jäsenvaltio: Ranska (Caen — Basse-Normandie)

Tuen numero: N 172/2004

Nimike: Tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävä tuki Caenissa (Basse-Normandie) sijaitsevalle Philips Semiconductors -yritykselle

Tavoite: Tuki tutkimus- ja kehitystyöhön (Mikroelektroniikka)

Talousarvio: Tukikelpoiset kustannukset ovat 200 miljoonaa EUR

Tuen intensiteetti tai määrä: Tuen määrä on 33 miljoonaa EUR. Tuen enimmäisintensiteetti on 25 prosenttia

Kesto: Viisi vuotta (2004—2008)

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä Internet-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Päätöksen tekopäivä:

Jäsenvaltio: Ranska

Tuen numero: N 215/04

Nimike: Yksittäinen tuki ATMEL Rousset -yrityksen T&K-toimintaan

Tarkoitus: Flash-muistien kehittämisen nopeuttaminen

Oikeusperusta: Article L-1511-5 du Code Général des Collectivités Territoriales

Talousarvio: 92,88 miljoonaa EUR

Tuen intensiteetti tai määrä: 29,6 %

Kesto: 2004—2007

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä Internet-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Päätöksen tekopäivä:

Jäsenvaltio: Tšekki

Tuen numero: N 223/2005

Nimike: Tuki biopolttoaineille

Tarkoitus: Ympäristönsuojelu

Oikeusperusta: Zákon č. 353/2003 Sb., Zákon č. 256/2000 Sb., Nařízení vlády č. 86/2001 Sb. Nařízení vlády č. 148/2005 Sb

Talousarvio: 2005: 11,6 milj. EUR

2006: 23,3 milj. EUR

Kesto: Vuoteen 2006 saakka

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä Internet-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Päätöksen tekopäivä:

Jäsenvaltio: Yhdistynyt kuningaskunta — Carlisle, Luoteis-Englanti

Tuen numero: N 231/2005

Nimike: Katastrofin jälkihoito, United Biscuits — McVitie -tehdas

Tarkoitus: Tulvavahinkojen korvaaminen

Oikeusperusta: Section 5 of Regional Development Agency Act 1998 — Powers to award grants

Talousarvio: 1 miljoona GBP (1,45 miljoonaa EUR)

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä Internet-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Päätöksen tekopäivä:

Tuen numero: N 235a/2005

Jäsenvaltio: Puola

Nimike: Wspieranie inwestycji początkowych opartych na nowej technologii

Oikeusperusta: Ustawa o niektórych formach wspierania działalności innowacyjnej

Tarkoitus: Aluekehitys [Kaikki toimialat]

Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 200 000 000 PLN [± 50 000 000 EUR]

Päättymispäivä:

Tuen enimmäisintensiteetti: 50 %, 40 %, 30 %, 22,5 %

Muita tietoja: Tukiohjelma — Saatavasta luopuminen

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä Internet-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Päätöksen tekopäivä:

Jäsenvaltio: Espanja (Katalonia)

Tuen numero: N 446/2004

Nimike: ”Tutkimuksen, kehityksen ja teknologisen innovaatiotoiminnan tuki Kataloniassa”. Voimassa olevan tukiohjelman N 143/03 muuttaminen.

Tarkoitus: Ohjelman tarkoituksena on myöntää tukea teolliseen tutkimukseen ja kilpailua edeltävään kehitykseen silloin, kun hankkeissa on mukana alihankkijana ulkopuolinen T&K-toimittaja. Vähintään yhden T&K-toimittajista on oltava julkinen tai voittoa tavoittelematon tutkimuskeskus taikka CIDEM-teknologiaverkkoon kuuluva keskus.

Oikeusperusta: Orden TRI/291/2004, de 6 de agosto, por la que se aprueban las bases reguladoras para el otorgamiento de ayudas para la investigación, el desarrollo y la innovación tecnológica, y se abre la convocatoria para el año 2004

Talousarvio: 1,2 miljoonaa EUR vuodessa

Tuen intensiteetti tai määrä:

| — | Enintään 50 % teollisen tutkimuksen hankkeisiin. |
| --- | --- |

—

Enintään 50 % teollisen tutkimuksen hankkeisiin.

| — | Enintään 25 % kilpailua edeltäviin kehitystoimiin. |
| --- | --- |

—

Enintään 25 % kilpailua edeltäviin kehitystoimiin.

| — | Pk-lisä 10 % |
| --- | --- |

—

Pk-lisä 10 %

| — | Ei alueellista lisää |
| --- | --- |

—

Ei alueellista lisää

Kesto: 1.1.2004—31.12.2006

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä Internet-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Päätöksen tekopäivä:

Jäsenvaltio: Espanja (Katalonia)

Tuen numero: N 498/2004 ja N 502/2004

Nimike:

| — | Kannustimet strategisten alojen tutkimushankkeisiin ja teknisen kehityksen hankkeisiin |
| --- | --- |

—

Kannustimet strategisten alojen tutkimushankkeisiin ja teknisen kehityksen hankkeisiin

| — | Kannustimet yhteisiin tutkimushankkeisiin ja teknisen kehityksen hankkeisiin |
| --- | --- |

—

Kannustimet yhteisiin tutkimushankkeisiin ja teknisen kehityksen hankkeisiin

Tarkoitus: N 498/2004: Ohjelman tarkoituksena on myöntää tukea yrityksille teollisen tutkimuksen ja teknisen kehityksen hankkeiden edistämiseen ilmailun, lääketeollisuuden, teknisesti kehittyneiden elintarvikkeiden ja uusiutuvan energian aloilla samoin kuin aloilla, jotka muodostavat niiden arvoketjun. Tukikelpoisten hankkeiden on edistettävä sellaisten tuotteiden ja prosessien kehittämistä, jotka ovat joko uusia tai teknisesti parempia verrattuna muihin Katalonian teollisuuden tuotteisiin ja prosesseihin.

N 502/2004: Ohjelman tarkoituksena on myöntää tukea yhteisiin tutkimushankkeisiin ja teknisen kehityksen hankkeisiin, joita toteuttavat tämän päätöksen 2.4 kohdassa määritellyt yritysryhmittymät. Tukikelpoisten hankkeiden on lisättävä merkittävästi Katalonian teknistä kapasiteettia.

Toimiala: N 498/2004: NACEn toimialat 24 (kemikaalien ja kemiallisten tuotteiden valmistus), 15 (elintarvikkeiden ja juomien valmistus), 31 (muualle luokittelematon sähkökoneiden ja -laitteiden valmistus) ja 35 (ilma- ja avaruusalusten valmistus).

N 502/2004: Ohjelma ei kohdistu yksinomaisesti tietyille aloille. Edellä mainituilla aloilla toimivat tuensaajat ovat kuitenkin etusijalla

Oikeusperusta:

| — | Orden TRI/293/2004, de 4 de agosto, por la que se aprueban las bases reguladoras de incentivos a proyectos empresariales en investigación, desarrollo e innovación tecnológica en sectores estratégicos, y se abre la convocatoria para el año 2004 |
| --- | --- |

—

Orden TRI/293/2004, de 4 de agosto, por la que se aprueban las bases reguladoras de incentivos a proyectos empresariales en investigación, desarrollo e innovación tecnológica en sectores estratégicos, y se abre la convocatoria para el año 2004

| — | Orden TRI/292/2004, de 4 de agosto, por la que se aprueban las bases reguladoras de incentivos para proyectos conjuntos de investigación y desarrollo tecnológico (I+D), y se abre la convocatoria para el año 2004 |
| --- | --- |

—

Orden TRI/292/2004, de 4 de agosto, por la que se aprueban las bases reguladoras de incentivos para proyectos conjuntos de investigación y desarrollo tecnológico (I+D), y se abre la convocatoria para el año 2004

Talousarvio: 28 miljoonaa EUR (N 498/2004) ja 20 miljoonaa EUR (N 502/2004)

Tuen intensiteetti tai määrä:

| — | Enintään 50 % teollisen tutkimuksen hankkeisiin. |
| --- | --- |

—

Enintään 50 % teollisen tutkimuksen hankkeisiin.

| — | Enintään 25 % kilpailua edeltäviin kehitystoimiin. |
| --- | --- |

—

Enintään 25 % kilpailua edeltäviin kehitystoimiin.

| — | Pk-yritysten korotusta sovelletaan tukiohjelmassa N 498/2004. |
| --- | --- |

—

Pk-yritysten korotusta sovelletaan tukiohjelmassa N 498/2004.

Kesto: 17. elokuuta 2004—31. joulukuuta 2007

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä Internet-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Päätöksen tekopäivä:

Jäsenvaltio: Alankomaat

Tuen numero: N 541/04 & N 542/04

Nimike: Riskien tasausjärjestelmä ja rahastointi

Tarkoitus: Sairausvakuutusala

Oikeusperusta: Zorgverzekeringswet

Talousarvio:

| — | riskientasausjärjestelmä: 15 miljardia EUR/vuosi |
| --- | --- |

—

riskientasausjärjestelmä: 15 miljardia EUR/vuosi

| — | rahastointi: 1,3 miljardia EUR kertatoimenpiteenä |
| --- | --- |

—

rahastointi: 1,3 miljardia EUR kertatoimenpiteenä

Kesto:

| — | riskientasausjärjestelmä: rajoittamaton |
| --- | --- |

—

riskientasausjärjestelmä: rajoittamaton

| — | rahastointi: kertatoimenpide |
| --- | --- |

—

rahastointi: kertatoimenpide

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä Internet-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

Päätöksen tekopäivä:

Tuen numero: N 572/2004

Jäsenvaltio: Ranska [Martinique]

Nimike: Yksittäinen koulutustuki — Société martiniquaise des villages de vacances (SMVV)

Oikeusperusta:

| — | Ohjelma-asiakirjan toteuttaminen, tavoite 1, Martinique |
| --- | --- |

—

Ohjelma-asiakirjan toteuttaminen, tavoite 1, Martinique

| — | Euroopan sosiaalirahaston varojen myöntäminen |
| --- | --- |

—

Euroopan sosiaalirahaston varojen myöntäminen

| — | EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltaminen koulutustukeen |
| --- | --- |

—

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltaminen koulutustukeen

Tarkoitus: Koulutus

Tuen enimmäisintensiteetti: 60 %

Talousarvio: Suunnitellut vuosikustannukset: 4 385 508 EUR

Päättymispäivä: 31.12.2005 saakka

Muita tietoja: Yksittäinen tuki

Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavissa todistusvoimaisella kielellä Internet-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/

---

| 21.12.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 324/31 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 324/31

---

EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohdan mukainen tiedoksianto

Pyyntö saada lupa kansalliselle laille, joka poikkeaa yhteisön yhdenmukaistamistoimenpiteestä

(2005/C 324/08)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

| 1. | Kyproksen tasavalta antoi 15. syyskuuta 2005 komissiolle tiedoksi lakiehdotuksen, joka koskee geneettisesti muunnettuja organismeja sisältävien tai niistä valmistettujen elintarvikkeiden myyntiin sovellettavia sääntöjä. |
| --- | --- |

1.

Kyproksen tasavalta antoi 15. syyskuuta 2005 komissiolle tiedoksi lakiehdotuksen, joka koskee geneettisesti muunnettuja organismeja sisältävien tai niistä valmistettujen elintarvikkeiden myyntiin sovellettavia sääntöjä.

| 2. | Lakiehdotuksen tavoittena on velvoittaa Kyproksen alueelle sijoittautuneet supermarketit laittamaan muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 (1) tarkoitetut muuntogeeniset elintarvikkeet niille varattuun erityiseen paikkaan hyllyille, jotka ovat erillään niistä elintarvikkeista, joita ei ole muunnettu geneettisesti. Lain noudattamatta jättäminen johtaa taloudellisiin seuraamuksiin ja vankeusrangaistuksiin. |
| --- | --- |

2.

Lakiehdotuksen tavoittena on velvoittaa Kyproksen alueelle sijoittautuneet supermarketit laittamaan muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 (1) tarkoitetut muuntogeeniset elintarvikkeet niille varattuun erityiseen paikkaan hyllyille, jotka ovat erillään niistä elintarvikkeista, joita ei ole muunnettu geneettisesti. Lain noudattamatta jättäminen johtaa taloudellisiin seuraamuksiin ja vankeusrangaistuksiin.

| 3. | Kyproksen tasavalta katsoo, että ottaen huomioon muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen merkitsemistä koskeva yhteisön lainsäädäntö — eli asetus (EY) N:o 1829/2003 sekä muuntogeenisten organismien jäljitettävyydestä ja merkitsemisestä ja muuntogeenisistä organismeista valmistettujen elintarvikkeiden ja rehujen jäljitettävyydestä sekä direktiivin 2001/18/EY muuttamisesta annettu asetus (EY) N:o 1830/2003 (2) — samoin kuin EY:n perustamissopimuksen 37 ja 95 artikla sekä 152 artiklan 4 kohdan b alakohta, jotka muodostavat edellä mainittujen asetusten oikeusperustan, kyseinen lakiehdotus on EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohdan nojalla ilmoitettava komissiolle. |
| --- | --- |

3.

Kyproksen tasavalta katsoo, että ottaen huomioon muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen merkitsemistä koskeva yhteisön lainsäädäntö — eli asetus (EY) N:o 1829/2003 sekä muuntogeenisten organismien jäljitettävyydestä ja merkitsemisestä ja muuntogeenisistä organismeista valmistettujen elintarvikkeiden ja rehujen jäljitettävyydestä sekä direktiivin 2001/18/EY muuttamisesta annettu asetus (EY) N:o 1830/2003 (2) — samoin kuin EY:n perustamissopimuksen 37 ja 95 artikla sekä 152 artiklan 4 kohdan b alakohta, jotka muodostavat edellä mainittujen asetusten oikeusperustan, kyseinen lakiehdotus on EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohdan nojalla ilmoitettava komissiolle.

| 4. | EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohdassa määrätään, että jos sen jälkeen, kun neuvosto tai komissio on toteuttanut yhdenmukaistamistoimenpiteen, jäsenvaltio lisäksi pitää tarpeellisena ottaa käyttöön uuteen, ympäristönsuojelua tai työympäristön suojelua koskevaan tieteelliseen näyttöön perustuvia kansallisia säännöksiä tai määräyksiä kyseisen jäsenvaltion erityisten ongelmien vuoksi, jotka ovat ilmenneet yhdenmukaistamistoimenpiteen toteuttamisen jälkeen, jäsenvaltio antaa suunnitellut säännökset ja määräykset sekä niiden käyttöönottamisen perusteet tiedoksi komissiolle. |
| --- | --- |

4.

EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohdassa määrätään, että jos sen jälkeen, kun neuvosto tai komissio on toteuttanut yhdenmukaistamistoimenpiteen, jäsenvaltio lisäksi pitää tarpeellisena ottaa käyttöön uuteen, ympäristönsuojelua tai työympäristön suojelua koskevaan tieteelliseen näyttöön perustuvia kansallisia säännöksiä tai määräyksiä kyseisen jäsenvaltion erityisten ongelmien vuoksi, jotka ovat ilmenneet yhdenmukaistamistoimenpiteen toteuttamisen jälkeen, jäsenvaltio antaa suunnitellut säännökset ja määräykset sekä niiden käyttöönottamisen perusteet tiedoksi komissiolle.

| 5. | EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan mukaan komissio hyväksyy tai hylkää kyseiset kansalliset säännökset tai määräykset, jos ne ovat merkittäviä 95 artiklan 5 kohdassa esitettyjen kriteerien kannalta, kuuden kuukauden kuluessa tiedoksi antamisesta todettuaan ensin, ovatko ne keino mielivaltaiseen syrjintään tai jäsenvaltioiden välisen kaupan peiteltyyn rajoittamiseen ja muodostavatko ne esteen sisämarkkinoiden toiminnalle. |
| --- | --- |

5.

EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan mukaan komissio hyväksyy tai hylkää kyseiset kansalliset säännökset tai määräykset, jos ne ovat merkittäviä 95 artiklan 5 kohdassa esitettyjen kriteerien kannalta, kuuden kuukauden kuluessa tiedoksi antamisesta todettuaan ensin, ovatko ne keino mielivaltaiseen syrjintään tai jäsenvaltioiden välisen kaupan peiteltyyn rajoittamiseen ja muodostavatko ne esteen sisämarkkinoiden toiminnalle.

| 6. | Kypros perustelee pyyntönsä tarpeella suojella kuluttajia. Kun muuntogeenisiä organismeja sisältävät tuotteet sijoitetaan erillisiin hyllyihin, kuluttajat voivat Kyproksen mukaan tunnistaa ja erottaa helpommin erityyppiset tuotteet ja tehdä tietoisen ja perustellun ostopäätöksen. |
| --- | --- |

6.

Kypros perustelee pyyntönsä tarpeella suojella kuluttajia. Kun muuntogeenisiä organismeja sisältävät tuotteet sijoitetaan erillisiin hyllyihin, kuluttajat voivat Kyproksen mukaan tunnistaa ja erottaa helpommin erityyppiset tuotteet ja tehdä tietoisen ja perustellun ostopäätöksen.

| 7. | Kyproksen tasavallan tiedoksiantoa koskevat huomautuksia voi toimittaa komissiolle. Yli 30 päivän kuluttua tämän ilmoituksen julkaisemisesta jätettyjä huomautuksia ei voida enää ottaa huomioon. |
| --- | --- |

7.

Kyproksen tasavallan tiedoksiantoa koskevat huomautuksia voi toimittaa komissiolle. Yli 30 päivän kuluttua tämän ilmoituksen julkaisemisesta jätettyjä huomautuksia ei voida enää ottaa huomioon.

| 8. | Kyproksen tasavallan esittämää pyyntöä koskevia muita tietoja on mahdollista saada seuraavasta osoitteesta:





  Mr George Perdikis, MP |
| --- | --- |
| The House of Representatives, |
| CY-1402 Nicosia |
| Puhelin (357-2) 240 72 42 |
| Faksi (357-2) 251 27 10 |
| Sähköposti gperdikes@parliament.cy |

8.

Kyproksen tasavallan esittämää pyyntöä koskevia muita tietoja on mahdollista saada seuraavasta osoitteesta:

Mr George Perdikis, MP

The House of Representatives,

CY-1402 Nicosia

Puhelin (357-2) 240 72 42

Faksi (357-2) 251 27 10

Sähköposti gperdikes@parliament.cy

Komission yhteyshenkilö on:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction Générale Santé et protection des consommateurs |
| Mme Céline Valero, Unité A2 — affaires juridiques |
| Rue Belliard 232 5/25 |
| B-1040 Bruxelles |
| Puhelin (32-2) 299 83 50 |
| Faksi (32-2) 295 93 37 |
| Sähköposti celine.valero@cec.eu.int |

Commission européenne

Direction Générale Santé et protection des consommateurs

Mme Céline Valero, Unité A2 — affaires juridiques

Rue Belliard 232 5/25

B-1040 Bruxelles

Puhelin (32-2) 299 83 50

Faksi (32-2) 295 93 37

Sähköposti celine.valero@cec.eu.int

---

(1)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 24.

---

| 21.12.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 324/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 324/33

---

Ilmoitusmenettely — Tekniset määräykset

(2005/C 324/09)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/34/EY, annettu 22 päivänä kesäkuuta 1998, teknisiä standardeja ja määräyksiä ja tietoyhteiskunnan palveluja koskevia määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä. (EYVL L 204, 21.7.1998, s. 37; EYVL L 217, 5.8.1998, s. 20)

Ilmoitukset komission saamista teknisiä määräyksiä koskevista ehdotuksista

| Viite (1) | Asiakirja | Kolmen kuukauden odotusaika päättyy (2) |
| --- | --- | --- |
| 2005/0634/HU | Laki, annettu ... 2006, geenitekniikasta vuonna 1998 annetun lain n:o XXVII muuttamisesta | 15.2.2006 |
| 2005/0637/HU | Maatalouden ja maaseudun kehittämisen ministerin asetus, annettu ... 2006, geneettisesti muunnettujen, perinteisesti viljeltävien ja luonnonmukaisesti viljeltävien kasvien rinnakkaistuotannosta | 15.2.2006 |
| 2005/0650/E | Luonnos kuninkaan asetukseksi kalastustuotteiden ensimmäisestä myynnistä 15 päivänä lokakuuta 2004 annetun kuninkaan asetuksen 2064/2004 muuttamisesta | 23.2.2006 |
| 2005/0651/E | Taajuuskaistalla 27,5 — 29,5 GHz toimivia kiinteitä langattomia järjestelmiä (LMDS/FWA) koskeva vahvistettu radiorajapinta IR-15 | 24.2.2006 |
| 2005/0652/F | Luonnos määräykseksi tuotteista, jotka koostuvat makeisesta ja nautintahetkellä sen osana olevista ei-syötävistä esineistä | (3) |
| 2005/0653/UK | Vuoden 2006 määräykset tupakkatuotteista ja valmisteveron alaisista tuotteista annettujen määräysten muuttamisesta | 27.2.2006 |
| 2005/0654/NL | Alankomaiden radiorajapinnat | 2.3.2006 |
| 2005/0655/NL | Määräys taajuuksien käyttöä koskevien lupien hakemisesta ja myöntämisestä annetun määräyksen muuttamisesta | 27.2.2006 |
| 2005/0656/NL | Määräys taajuuksien käytöstä ilman lupaa annetun määräyksen muuttamisesta | 27.2.2006 |
| 2005/0657/SI | Määräykset radiotaajuuksista, joita voidaan käyttää ilman päätöstä taajuudenannosta, annettujen määräysten muuttamisesta | 27.2.2006 |
| 2005/0658/SI | Maaliskuun 31 päivänä 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/22/EY soveltamisalaan kuuluvista mittauslaitteista annetut määräykset | 27.2.2006 |
| 2005/0659/SI | Määräys tietunneleiden suunnittelua koskevista teknisistä standardeista ja edellytyksistä Slovakian tasavallassa | 27.2.2006 |

Viite (1)

Asiakirja

Kolmen kuukauden odotusaika päättyy (2)

2005/0634/HU

Laki, annettu ... 2006, geenitekniikasta vuonna 1998 annetun lain n:o XXVII muuttamisesta

15.2.2006

2005/0637/HU

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen ministerin asetus, annettu ... 2006, geneettisesti muunnettujen, perinteisesti viljeltävien ja luonnonmukaisesti viljeltävien kasvien rinnakkaistuotannosta

15.2.2006

2005/0650/E

Luonnos kuninkaan asetukseksi kalastustuotteiden ensimmäisestä myynnistä 15 päivänä lokakuuta 2004 annetun kuninkaan asetuksen 2064/2004 muuttamisesta

23.2.2006

2005/0651/E

Taajuuskaistalla 27,5 — 29,5 GHz toimivia kiinteitä langattomia järjestelmiä (LMDS/FWA) koskeva vahvistettu radiorajapinta IR-15

24.2.2006

2005/0652/F

Luonnos määräykseksi tuotteista, jotka koostuvat makeisesta ja nautintahetkellä sen osana olevista ei-syötävistä esineistä

(3)

2005/0653/UK

Vuoden 2006 määräykset tupakkatuotteista ja valmisteveron alaisista tuotteista annettujen määräysten muuttamisesta

27.2.2006

2005/0654/NL

Alankomaiden radiorajapinnat

2.3.2006

2005/0655/NL

Määräys taajuuksien käyttöä koskevien lupien hakemisesta ja myöntämisestä annetun määräyksen muuttamisesta

27.2.2006

2005/0656/NL

Määräys taajuuksien käytöstä ilman lupaa annetun määräyksen muuttamisesta

27.2.2006

2005/0657/SI

Määräykset radiotaajuuksista, joita voidaan käyttää ilman päätöstä taajuudenannosta, annettujen määräysten muuttamisesta

27.2.2006

2005/0658/SI

Maaliskuun 31 päivänä 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/22/EY soveltamisalaan kuuluvista mittauslaitteista annetut määräykset

27.2.2006

2005/0659/SI

Määräys tietunneleiden suunnittelua koskevista teknisistä standardeista ja edellytyksistä Slovakian tasavallassa

27.2.2006

Komissio kiinnittää huomiota yhteisöjen tuomioistuimen asiassa CIA Security (C-194/94 — Kok. 1996, s. I-2201) 30.4.1996 antamaan tuomioon, jonka mukaan tuomioistuin on päättänyt, että direktiivin 98/34/EY (entinen 89/189/ETY) 8 ja 9 artiklaa on tulkittava siten, että yksityishenkilöt voivat vedota niihin kansallisissa tuomioistuimissa, jonka on kieltäydyttävä soveltamasta sellaista kansallista teknistä määräystä, josta ei ole ilmoitettu komissiolle mainitun direktiivin mukaisesti.

Tuomio vahvistaa komission 1 päivänä lokakuuta 1986 antaman tiedonannon (EYVL C 245, 1.10.1986, s. 4).

Lisätietoja ilmoitusmenettelystä saa osoitteesta:

| Euroopan komissio |
| --- |
| Yritys- ja teollisuustoiminta pääosasto, yksikkö C3 |
| BE-1049 Bruxelles |
| sähköposti: Dir83-189-Central@cec.eu.int |

Euroopan komissio

Yritys- ja teollisuustoiminta pääosasto, yksikkö C3

BE-1049 Bruxelles

sähköposti: Dir83-189-Central@cec.eu.int

Tutustukaa myös Internet-sivustoomme osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/enterprise/tris/

Ilmoitusvelvollisuuden laiminlyömisestä seuraa, ettei kyseisiä teknisiä määräyksiä voida soveltaa, eikä niitä voida panna täytäntöön yksityishenkilöiden osalta.

Lisätietoja ilmoituksista antavat seuraavat kansalliset viranomaiset:

LUETTELO DIREKTIIVIN 98/34/EY HALLINNASTA VASTAAVISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTA

BELGIA

| BELNotif |
| --- |
| Qualité et Sécurité |
| SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie |
| NG III — 4ème étage |
| boulevard du Roi Albert II / 16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Ms Pascaline Descamps |
| P. (32-2) 206 46 89 |
| F. (32-2) 206 57 46 |
| Sähköposti: pascaline.descamps@mineco.fgov.be |
| paolo.caruso@mineco.fgov.be |
| Yleinen sähköposti: belnotif@mineco.fgov.be |
| WWW-sivusto: http://www.mineco.fgov.be |

BELNotif

Qualité et Sécurité

SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie

NG III — 4ème étage

boulevard du Roi Albert II / 16

B-1000 Bruxelles

Ms Pascaline Descamps

P. (32-2) 206 46 89

F. (32-2) 206 57 46

Sähköposti: pascaline.descamps@mineco.fgov.be

paolo.caruso@mineco.fgov.be

Yleinen sähköposti: belnotif@mineco.fgov.be

WWW-sivusto: http://www.mineco.fgov.be

TŠEKKI

| Czech Office for Standards, Metrology and Testing |
| --- |
| Gorazdova 24 |
| P.O. BOX 49 |
| CZ-128 01 Praha 2 |
| Mr Miroslav Chloupek |
| Director of International Relations Department |
| P. (420) 224 907 123 |
| F. (420) 224 914 990 |
| Sähköposti: chloupek@unmz.cz |
| Yleinen sähköposti: eu9834@unmz.cz |
| WWW-sivusto: http://www.unmz.cz |

Czech Office for Standards, Metrology and Testing

Gorazdova 24

P.O. BOX 49

CZ-128 01 Praha 2

Mr Miroslav Chloupek

Director of International Relations Department

P. (420) 224 907 123

F. (420) 224 914 990

Sähköposti: chloupek@unmz.cz

Yleinen sähköposti: eu9834@unmz.cz

WWW-sivusto: http://www.unmz.cz

TANSKA

| Erhvervs- og Boligstyrelsen |
| --- |
| (Teollisuus- ja asuntovirasto) |
| Dahlerups Pakhus |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 Copenhagen Ø (tai DK-2100 Copenhagen OE) |
| P. (45) 35 46 66 89 (suora) |
| F. (45) 35 46 62 03 |
| Sähköposti: Ms Birgitte Spühler Hansen — bsh@ebst.dk |
| Yhteinen postilaatikko ilmoituksille — noti@ebst.dk |
| WWW-sivusto: http://www.ebst.dk/Notifikationer |

Erhvervs- og Boligstyrelsen

(Teollisuus- ja asuntovirasto)

Dahlerups Pakhus

Langelinie Allé 17

DK-2100 Copenhagen Ø (tai DK-2100 Copenhagen OE)

P. (45) 35 46 66 89 (suora)

F. (45) 35 46 62 03

Sähköposti: Ms Birgitte Spühler Hansen — bsh@ebst.dk

Yhteinen postilaatikko ilmoituksille — noti@ebst.dk

WWW-sivusto: http://www.ebst.dk/Notifikationer

SAKSA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Referat XA2 |
| Scharnhorststr. 34—37 |
| D-10115 Berlin |
| Ms Christina Jäckel |
| P. (49) 30 2014 6353 |
| F. (49) 30 2014 5379 |
| Sähköposti: infonorm@bmwa.bund.de |
| WWW-sivusto: http://www.bmwa.bund.de |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Referat XA2

Scharnhorststr. 34—37

D-10115 Berlin

Ms Christina Jäckel

P. (49) 30 2014 6353

F. (49) 30 2014 5379

Sähköposti: infonorm@bmwa.bund.de

WWW-sivusto: http://www.bmwa.bund.de

VIRO

| Ministry of Economic Affairs and Communications |
| --- |
| Harju str. 11 |
| EE-15072 Tallinn |
| Mr Karl Stern |
| P. (372) 6 256 405 |
| F. (372) 6 313 660 |
| Sähköposti: karl.stern@mkm.ee |
| Yleinen sähköposti: el.teavitamine@mkm.ee |

Ministry of Economic Affairs and Communications

Harju str. 11

EE-15072 Tallinn

Mr Karl Stern

P. (372) 6 256 405

F. (372) 6 313 660

Sähköposti: karl.stern@mkm.ee

Yleinen sähköposti: el.teavitamine@mkm.ee

KREIKKA

| Ministry of Development |
| --- |
| General Secretariat of Industry |
| Mesogeion 119 |
| GR-101 92 Athens |
| P. (30) 210 696 98 63 |
| F. (30) 210 696 91 06 |

Ministry of Development

General Secretariat of Industry

Mesogeion 119

GR-101 92 Athens

P. (30) 210 696 98 63

F. (30) 210 696 91 06

| ELOT |
| --- |
| Acharnon 313 |
| GR-111 45 Athens |
| P. (30) 210 212 03 01 |
| F. (30) 210 228 62 19 |
| Sähköposti: 83189in@elot.gr |
| WWW-sivusto: http://www.elot.gr |

ELOT

Acharnon 313

GR-111 45 Athens

P. (30) 210 212 03 01

F. (30) 210 228 62 19

Sähköposti: 83189in@elot.gr

WWW-sivusto: http://www.elot.gr

ESPANJA

| Ministerio de Asuntos Exteriores |
| --- |
| Secretaría de Estado de Asuntos Europeos |
| Direccion General de Coordinacion del Mercado Interior y otras Políticas Comunitarias |
| Subdireccion General de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente |
| C/Padilla, 46, Planta 2a, Despacho: 6218 |
| E-28006 Madrid |
| Mr Angel Silván Torregrosa |
| P. (34) 91 379 83 32 |
| Ms Esther Pérez Peláez |
| Tekninen neuvonantaja |
| Sähköposti: esther.perez@ue.mae.es |
| P. (34) 91 379 84 64 |
| F. (34) 91 379 84 01 |
| Yleinen sähköposti: d83-189@ue.mae.es |

Ministerio de Asuntos Exteriores

Secretaría de Estado de Asuntos Europeos

Direccion General de Coordinacion del Mercado Interior y otras Políticas Comunitarias

Subdireccion General de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente

C/Padilla, 46, Planta 2a, Despacho: 6218

E-28006 Madrid

Mr Angel Silván Torregrosa

P. (34) 91 379 83 32

Ms Esther Pérez Peláez

Tekninen neuvonantaja

Sähköposti: esther.perez@ue.mae.es

P. (34) 91 379 84 64

F. (34) 91 379 84 01

Yleinen sähköposti: d83-189@ue.mae.es

RANSKA

| Délégation interministérielle aux normes |
| --- |
| Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP) |
| Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC) |
| Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI) |
| DiGITIP 5 |
| 12, rue Villiot |
| F-75572 Paris Cedex 12 |
| Ms Suzanne Piau |
| P. (33) 1 53 44 97 04 |
| F. (33) 1 53 44 98 88 |
| Sähköposti: suzanne.piau@industrie.gouv.fr |
| Ms Françoise Ouvrard |
| P. (33) 1 53 44 97 05 |
| F. (33) 1 53 44 98 88 |
| Sähköposti: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr |

Délégation interministérielle aux normes

Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP)

Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC)

Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI)

DiGITIP 5

12, rue Villiot

F-75572 Paris Cedex 12

Ms Suzanne Piau

P. (33) 1 53 44 97 04

F. (33) 1 53 44 98 88

Sähköposti: suzanne.piau@industrie.gouv.fr

Ms Françoise Ouvrard

P. (33) 1 53 44 97 05

F. (33) 1 53 44 98 88

Sähköposti: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr

IRLANTI

| NSAI |
| --- |
| Glasnevin |
| Dublin 9 |
| Ireland |
| Mr Tony Losty |
| P. (353) 1 807 38 80 |
| F. (353) 1 807 38 38 |
| Sähköposti: tony.losty@nsai.ie |
| WWW-sivusto: http://www.nsai.ie/ |

NSAI

Glasnevin

Dublin 9

Ireland

Mr Tony Losty

P. (353) 1 807 38 80

F. (353) 1 807 38 38

Sähköposti: tony.losty@nsai.ie

WWW-sivusto: http://www.nsai.ie/

ITALIA

| Ministero delle attività produttive |
| --- |
| Dipartimento per le imprese |
| Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività |
| Ispettorato tecnico dell'industria — Ufficio F1 |
| Via Molise 2 |
| I-00187 Roma |
| Mr Vincenzo Correggia |
| P. (39) 06 47 05 22 05 |
| F. (39) 06 47 88 78 05 |
| Sähköposti: vincenzo.correggia@minindustria.it |
| Mr Enrico Castiglioni |
| P. (39) 06 47 05 26 69 |
| F. (39) 06 47 88 77 48 |
| Sähköposti: enrico.castiglioni@minindustria.it |
| Yleinen sähköposti: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it |
| WWW-sivusto: http://www.minindustria.it |

Ministero delle attività produttive

Dipartimento per le imprese

Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività

Ispettorato tecnico dell'industria — Ufficio F1

Via Molise 2

I-00187 Roma

Mr Vincenzo Correggia

P. (39) 06 47 05 22 05

F. (39) 06 47 88 78 05

Sähköposti: vincenzo.correggia@minindustria.it

Mr Enrico Castiglioni

P. (39) 06 47 05 26 69

F. (39) 06 47 88 77 48

Sähköposti: enrico.castiglioni@minindustria.it

Yleinen sähköposti: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it

WWW-sivusto: http://www.minindustria.it

KYPROS

| Cyprus Organization for the Promotion of Quality |
| --- |
| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| 13, A. Araouzou street |
| CY-1421 Nicosia |
| P. (357) 22 409313 tai (357) 22 375053 |
| F. (357) 22 754103 |
| Mr Antonis Ioannou |
| P. (357) 22 409409 |
| F. (357) 22 754103 |
| Sähköposti: aioannou@cys.mcit.gov.cy |
| Ms Thea Andreou |
| P. (357) 22 409 404 |
| F. (357) 22 754 103 |
| Sähköposti: tandreou@cys.mcit.gov.cy |
| Yleinen sähköposti: dir9834@cys.mcit.gov.cy |
| WWW-sivusto: http://www.cys.mcit.gov.cy |

Cyprus Organization for the Promotion of Quality

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

13, A. Araouzou street

CY-1421 Nicosia

P. (357) 22 409313 tai (357) 22 375053

F. (357) 22 754103

Mr Antonis Ioannou

P. (357) 22 409409

F. (357) 22 754103

Sähköposti: aioannou@cys.mcit.gov.cy

Ms Thea Andreou

P. (357) 22 409 404

F. (357) 22 754 103

Sähköposti: tandreou@cys.mcit.gov.cy

Yleinen sähköposti: dir9834@cys.mcit.gov.cy

WWW-sivusto: http://www.cys.mcit.gov.cy

LATVIA

| Ministry of Economics of Republic of Latvia |
| --- |
| Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| SOLVIT Coordination Centre |
| 55, Brivibas Street |
| LV-1519 Riga |

Ministry of Economics of Republic of Latvia

Trade Normative and SOLVIT Notification Division

SOLVIT Coordination Centre

55, Brivibas Street

LV-1519 Riga

| Reinis Berzins |
| --- |
| Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| P. (371) 7013230 |
| F. (371) 7280882 |

Reinis Berzins

Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division

P. (371) 7013230

F. (371) 7280882

| Zanda Liekna |
| --- |
| Solvit Coordination Centre |
| P. (371) 7013236 |
| F. (371) 7280882 |
| Sähköposti: zanda.liekna@em.gov.lv |
| Yleinen sähköposti: notification@em.gov.lv |

Zanda Liekna

Solvit Coordination Centre

P. (371) 7013236

F. (371) 7280882

Sähköposti: zanda.liekna@em.gov.lv

Yleinen sähköposti: notification@em.gov.lv

LIETTUA

| Lithuanian Standards Board |
| --- |
| T. Kosciuskos g. 30 |
| LT-01100 Vilnius |
| Ms Daiva Lesickiene |
| P. (370) 5 2709347 |
| F. (370) 5 2709367 |
| Sähköposti: dir9834@lsd.lt |
| WWW-sivusto: http://www.lsd.lt |

Lithuanian Standards Board

T. Kosciuskos g. 30

LT-01100 Vilnius

Ms Daiva Lesickiene

P. (370) 5 2709347

F. (370) 5 2709367

Sähköposti: dir9834@lsd.lt

WWW-sivusto: http://www.lsd.lt

LUXEMBURG

| SEE — Service de l'Energie de l'Etat |
| --- |
| 34, avenue de la Porte-Neuve |
| B.P. 10 |
| L-2010 Luxembourg |
| Mr J.P. Hoffmann |
| P. (352) 46 97 46 1 |
| F. (352) 22 25 24 |
| Sähköposti: see.direction@eg.etat.lu |
| WWW-sivusto: http://www.see.lu |

SEE — Service de l'Energie de l'Etat

34, avenue de la Porte-Neuve

B.P. 10

L-2010 Luxembourg

Mr J.P. Hoffmann

P. (352) 46 97 46 1

F. (352) 22 25 24

Sähköposti: see.direction@eg.etat.lu

WWW-sivusto: http://www.see.lu

UNKARI

| Hungarian Notification Centre — |
| --- |
| Ministry of Economy and Transport |
| Honvéd u. 13—15. |
| H-1055 Budapest |
| Mr Zsolt Fazekas |
| Sähköposti: fazekaszs@gkm.hu |
| P. (36) 1 374 2873 |
| F. (36) 1 473 1622 |
| Sähköposti: notification@gkm.hu |
| WWW-sivusto: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm |

Hungarian Notification Centre —

Ministry of Economy and Transport

Honvéd u. 13—15.

H-1055 Budapest

Mr Zsolt Fazekas

Sähköposti: fazekaszs@gkm.hu

P. (36) 1 374 2873

F. (36) 1 473 1622

Sähköposti: notification@gkm.hu

WWW-sivusto: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm

MALTA

| Malta Standards Authority |
| --- |
| Level 2 |
| Evans Building |
| Merchants Street |
| VLT 03 |
| MT-Valletta |
| P. (356) 2124 2420 |
| F. (356) 2124 2406 |
| Ms Lorna Cachia |
| Sähköposti: lorna.cachia@msa.org.mt |
| Yleinen sähköposti: notification@msa.org.mt |
| WWW-sivusto: http://www.msa.org.mt |

Malta Standards Authority

Level 2

Evans Building

Merchants Street

VLT 03

MT-Valletta

P. (356) 2124 2420

F. (356) 2124 2406

Ms Lorna Cachia

Sähköposti: lorna.cachia@msa.org.mt

Yleinen sähköposti: notification@msa.org.mt

WWW-sivusto: http://www.msa.org.mt

ALANKOMAAT

| Ministerie van Financiën |
| --- |
| Belastingsdienst/Douane Noord |
| Team bijzondere klantbehandeling |
| Centrale Dienst voor In-en uitvoer |
| Engelse Kamp 2 |
| Postbus 30003 |
| 9700 RD Groningen |
| Nederland |
| Mr Ebel van der Heide |
| P. (31) 50 5 23 21 34 |
| Ms Hennie Boekema |
| P. (31) 50 5 23 21 35 |
| Ms Tineke Elzer |
| P. (31) 50 5 23 21 33 |
| F. (31) 50 5 23 21 59 |
| Yleinen sähköposti: |
| Enquiry.Point@tiscali-business.nl |
| Enquiry.Point2@tiscali-business.nl |

Ministerie van Financiën

Belastingsdienst/Douane Noord

Team bijzondere klantbehandeling

Centrale Dienst voor In-en uitvoer

Engelse Kamp 2

Postbus 30003

9700 RD Groningen

Nederland

Mr Ebel van der Heide

P. (31) 50 5 23 21 34

Ms Hennie Boekema

P. (31) 50 5 23 21 35

Ms Tineke Elzer

P. (31) 50 5 23 21 33

F. (31) 50 5 23 21 59

Yleinen sähköposti:

Enquiry.Point@tiscali-business.nl

Enquiry.Point2@tiscali-business.nl

ITÄVALTA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung C2/1 |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| Ms Brigitte Wikgolm |
| P. (43) 1 711 00 58 96 |
| F. (43) 1 715 96 51 tai (43) 1 712 06 80 |
| Sähköposti: not9834@bmwa.gv.at |
| WWW-sivusto: http://www.bmwa.gv.at |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung C2/1

Stubenring 1

A-1010 Wien

Ms Brigitte Wikgolm

P. (43) 1 711 00 58 96

F. (43) 1 715 96 51 tai (43) 1 712 06 80

Sähköposti: not9834@bmwa.gv.at

WWW-sivusto: http://www.bmwa.gv.at

PUOLA

| Ministry of Economy and Labour |
| --- |
| Department for European and Multilateral Relations |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| PL-00-507 Warszawa |
| Ms Barbara Nieciak |
| P. (48) 22 693 54 07 |
| F. (48) 22 693 40 28 |
| Sähköposti: barnie@mg.gov.pl |
| Ms Agata Gągor |
| P. (48) 22 693 56 90 |
| Yleinen sähköposti: notyfikacja@mg.gov.pl |

Ministry of Economy and Labour

Department for European and Multilateral Relations

Plac Trzech Krzyży 3/5

PL-00-507 Warszawa

Ms Barbara Nieciak

P. (48) 22 693 54 07

F. (48) 22 693 40 28

Sähköposti: barnie@mg.gov.pl

Ms Agata Gągor

P. (48) 22 693 56 90

Yleinen sähköposti: notyfikacja@mg.gov.pl

PORTUGALI

| Instituto Portugês da Qualidade |
| --- |
| Rua Antonio Gião, 2 |
| P-2829-513 Caparica |
| Ms Cândida Pires |
| P. (351) 21 294 82 36 tai 81 00 |
| F. (351) 21 294 82 23 |
| Sähköposti: c.pires@mail.ipq.pt |
| Yleinen sähköposti: not9834@mail.ipq.pt |
| WWW-sivusto: http://www.ipq.pt |

Instituto Portugês da Qualidade

Rua Antonio Gião, 2

P-2829-513 Caparica

Ms Cândida Pires

P. (351) 21 294 82 36 tai 81 00

F. (351) 21 294 82 23

Sähköposti: c.pires@mail.ipq.pt

Yleinen sähköposti: not9834@mail.ipq.pt

WWW-sivusto: http://www.ipq.pt

SLOVENIA

| SIST — Slovenian Institute for Standardization |
| --- |
| Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point |
| Šmartinska 140 |
| SI-1000 Ljubljana |
| P. (386) 1 478 3041 |
| F. (386) 1 478 3098 |
| Sähköposti: contact@sist.si |
| Ms Vesna Stražišar |

SIST — Slovenian Institute for Standardization

Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point

Šmartinska 140

SI-1000 Ljubljana

P. (386) 1 478 3041

F. (386) 1 478 3098

Sähköposti: contact@sist.si

Ms Vesna Stražišar

SLOVAKIA

| Ms Kvetoslava Steinlova |
| --- |
| Director of the Department of European Integration, |
| Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic |
| Stefanovicova 3 |
| SK-814 39 Bratislava |
| P. (421) 2 5249 3521 |
| F. (421) 2 5249 1050 |
| Sähköposti: steinlova@normoff.gov.sk |

Ms Kvetoslava Steinlova

Director of the Department of European Integration,

Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic

Stefanovicova 3

SK-814 39 Bratislava

P. (421) 2 5249 3521

F. (421) 2 5249 1050

Sähköposti: steinlova@normoff.gov.sk

SUOMI

| Kauppa- ja teollisuusministeriö |
| --- |
| Käyntiosoite: |
| Aleksanterinkatu 4 |
| FIN-00170 Helsinki |
| ja |
| Ratakatu 3 |
| FIN-00120 Helsinki |
| Postiosoite: |
| PO Box 32 |
| FI-00023 Government |
| Mr Tuomas Mikkola |
| P. (358-9) 5786 32 65 |
| F. (358-9) 1606 46 22 |
| Sähköposti: tuomas.mikkola@ktm.fi |
| Ms Katri Amper |
| Yleinen sähköposti: maaraykset.tekniset@ktm.fi |
| WWW-sivusto: http://www.ktm.fi |

Kauppa- ja teollisuusministeriö

Käyntiosoite:

Aleksanterinkatu 4

FIN-00170 Helsinki

ja

Ratakatu 3

FIN-00120 Helsinki

Postiosoite:

PO Box 32

FI-00023 Government

Mr Tuomas Mikkola

P. (358-9) 5786 32 65

F. (358-9) 1606 46 22

Sähköposti: tuomas.mikkola@ktm.fi

Ms Katri Amper

Yleinen sähköposti: maaraykset.tekniset@ktm.fi

WWW-sivusto: http://www.ktm.fi

RUOTSI

| Kommerskollegium |
| --- |
| (National Board of Trade) |
| Box 6803 |
| Drottninggatan 89 |
| S-113 86 Stockholm |
| Ms Kerstin Carlsson |
| P. (46) 86 90 48 82 tai (46) 86 90 48 00 |
| F. (46) 86 90 48 40 tai (46) 83 06 759 |
| Sähköposti: kerstin.carlsson@kommers.se |
| Yleinen sähköposti: 9834@kommers.se |
| WWW-sivusto: http://www.kommers.se |

Kommerskollegium

(National Board of Trade)

Box 6803

Drottninggatan 89

S-113 86 Stockholm

Ms Kerstin Carlsson

P. (46) 86 90 48 82 tai (46) 86 90 48 00

F. (46) 86 90 48 40 tai (46) 83 06 759

Sähköposti: kerstin.carlsson@kommers.se

Yleinen sähköposti: 9834@kommers.se

WWW-sivusto: http://www.kommers.se

YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

| Department of Trade and Industry |
| --- |
| Standards and Technical Regulations Directorate 2 |
| 151 Buckingham Palace Road |
| London SW1 W 9SS |
| United Kingdom |
| Mr Philip Plumb |
| P. (44) 2072151488 |
| F. (44) 2072151529 |
| Sähköposti: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk |
| General Sähköposti: 9834@dti.gsi.gov.uk |
| WWW-sivusto: http://www.dti.gov.uk/strd |

Department of Trade and Industry

Standards and Technical Regulations Directorate 2

151 Buckingham Palace Road

London SW1 W 9SS

United Kingdom

Mr Philip Plumb

P. (44) 2072151488

F. (44) 2072151529

Sähköposti: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk

General Sähköposti: 9834@dti.gsi.gov.uk

WWW-sivusto: http://www.dti.gov.uk/strd

EFTA — ESA

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Rue Belliard 35 |
| B-1040 Bruxelles |
| Ms Adinda Batsleer |
| P. (32-2) 286 18 61 |
| F. (32-2) 286 18 00 |
| Sähköposti: aba@eftasurv.int |
| Ms Tuija Ristiluoma |
| P. (32-2) 286 18 71 |
| F. (32-2) 286 18 00 |
| Sähköposti: tri@eftasurv.int |
| Yleinen sähköposti: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int |
| WWW-sivusto: http://www.eftasurv.int |

EFTA Surveillance Authority

Rue Belliard 35

B-1040 Bruxelles

Ms Adinda Batsleer

P. (32-2) 286 18 61

F. (32-2) 286 18 00

Sähköposti: aba@eftasurv.int

Ms Tuija Ristiluoma

P. (32-2) 286 18 71

F. (32-2) 286 18 00

Sähköposti: tri@eftasurv.int

Yleinen sähköposti: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int

WWW-sivusto: http://www.eftasurv.int

| EFTA |
| --- |
| Goods Unit |
| EFTA Secretariat |
| Rue Joseph II 12-16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Ms Kathleen Byrne |
| P. (32-2) 286 17 49 |
| F. (32-2) 286 17 42 |
| Sähköposti: kathleen.byrne@efta.int |
| Yleinen sähköposti: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int |
| WWW-sivusto: http://www.efta.int |

EFTA

Goods Unit

EFTA Secretariat

Rue Joseph II 12-16

B-1000 Bruxelles

Ms Kathleen Byrne

P. (32-2) 286 17 49

F. (32-2) 286 17 42

Sähköposti: kathleen.byrne@efta.int

Yleinen sähköposti: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int

WWW-sivusto: http://www.efta.int

TURKKI

| Undersecretariat of Foreign Trade |
| --- |
| General Directorate of Standardisation for Foreign Trade |
| Inönü Bulvari no 36 |
| 06510 |
| Emek — Ankara |
| Mr Mehmet Comert |
| P. (90) 312 212 58 98 |
| F. (90) 312 212 87 68 |
| Sähköposti: comertm@dtm.gov.tr |
| WWW-sivusto: http://www.dtm.gov.tr |

Undersecretariat of Foreign Trade

General Directorate of Standardisation for Foreign Trade

Inönü Bulvari no 36

06510

Emek — Ankara

Mr Mehmet Comert

P. (90) 312 212 58 98

F. (90) 312 212 87 68

Sähköposti: comertm@dtm.gov.tr

WWW-sivusto: http://www.dtm.gov.tr

---

(1)  Vuosi — rekisterinumero — jäsenvaltio.

(2)  Ajanjakso, jonka aikana luonnosta ei voida hyväksyä.

(3)  Odotusaikaa ei sovelleta, sillä komissio on hyväksynyt ilmoituksen antaneen jäsenvaltion esittämät nopeutetun menettelyn perustelut.

(4)  Odotusaikaa ei sovelleta, sillä toimenpide koskee teknisiä eritelmiä tai muita vaatimuksia tai palveluihin sovellettavia säännöksiä, jotka liittyvät verotus- tai rahoitustoimenpiteisiin direktiivin 98/34/EY 1 artiklan 11 kohdan toisen alakohdan kolmannen luetelmakohdan mukaisesti.

(5)  Tiedotusmenettely päättyy.

---

| 21.12.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 324/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 324/39

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia N:o COMP/M.4004 — SCF/SAG GEST/JV)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(2005/C 324/10)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

| 1. | Komissio vastaanotti 12. joulukuuta 2005 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhtymään Grupo Santander kuuluva espanjalainen yritys Santander Consumer Finance, S.A. ('SCF') ja yrityksen SGC-SGPS, S.A määräysvallassa oleva portugalilainen yritys Soluções Atomóvel Globais, SGPS S.A. ('SAG GEST') hankkivat asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan portugalilaisessa yrityksessä Multirent-Aluguer e Comércio de Automóveis, S.A. ('Multirent') ja irlantilaisessa yrityksessä SAG International Finance Company Limited ('SAG IFC') sekä espanjalaisen yrityksen HBF Auto-Renting, S.A. ('HBF business') koko liiketoiminnan ostamalla äskettäin perustetun yhteisyrityksen osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 12. joulukuuta 2005 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhtymään Grupo Santander kuuluva espanjalainen yritys Santander Consumer Finance, S.A. ('SCF') ja yrityksen SGC-SGPS, S.A määräysvallassa oleva portugalilainen yritys Soluções Atomóvel Globais, SGPS S.A. ('SAG GEST') hankkivat asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan portugalilaisessa yrityksessä Multirent-Aluguer e Comércio de Automóveis, S.A. ('Multirent') ja irlantilaisessa yrityksessä SAG International Finance Company Limited ('SAG IFC') sekä espanjalaisen yrityksen HBF Auto-Renting, S.A. ('HBF business') koko liiketoiminnan ostamalla äskettäin perustetun yhteisyrityksen osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | SCF: rahoituspalvelut pääasiassa Espanjassa. |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

SCF: rahoituspalvelut pääasiassa Espanjassa.

| — | SAG GEST: autojen jakelu ja rahoituspalvelut Portugalissa. |
| --- | --- |

—

SAG GEST: autojen jakelu ja rahoituspalvelut Portugalissa.

| — | Multirent: kuljetuskaluston hallinnointipalvelut Portugalissa. |
| --- | --- |

—

Multirent: kuljetuskaluston hallinnointipalvelut Portugalissa.

| — | SAG IFC: Multirentin saatavien ostaminen. |
| --- | --- |

—

SAG IFC: Multirentin saatavien ostaminen.

| — | HBF business: kuljetuskaluston hallinnointipalvelut Espanjassa. |
| --- | --- |

—

HBF business: kuljetuskaluston hallinnointipalvelut Espanjassa.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskevan lopullisen päätöksen tekoa on kuitenkin lykätty. On huomattava, että yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla annetun komission tiedonannon (2) perusteella tämä asia voidaan mahdollisesti käsitellä kyseisessä tiedonannossa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskevan lopullisen päätöksen tekoa on kuitenkin lykätty. On huomattava, että yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla annetun komission tiedonannon (2) perusteella tämä asia voidaan mahdollisesti käsitellä kyseisessä tiedonannossa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.

| 4. | Komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään sille mahdolliset ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (numero (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4004 — SCF/SAG GEST/JV seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään sille mahdolliset ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (numero (32-2) 296 43 01 tai 296 72 44) tai postitse viitteellä COMP/M.4004 — SCF/SAG GEST/JV seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUVL C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

III Tiedotteita

Komissio

| 21.12.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 324/40 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 324/40

---

DAPHNE II -OHJELMA (2004–2008)

Lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemiseksi ja torjumiseksi sekä uhrien ja riskiryhmien suojelemiseksi

Erityisiä yhteisrahoitushankkeita vuonna 2006 koskeva ehdotuspyyntö

(Kumoaa ja korvaa 2005/C 320/09)

(2005/C 324/11)

Daphne II -ohjelmaa koskeva ehdotuspyyntö on julkaistu. Ensisijaiset tavoitteet, ehdotuspyynnön teksti kokonaisuudessaan, hakulomakkeet ja -ohjeet ovat saatavilla Daphne-ohjelman Internet-sivustolta

http://europa.eu.int/comm/justice_home/funding/daphne/funding_daphne_en.htm

Hakijoita varten on perustettu käyttötuki, josta he voivat pyytää hakemuksen valmisteluun liittyviä tietoja ja apua. Sen sähköpostiosoite on
  daphne-helpdesk@transtec.be

Täytetty hakulomake liitteineen (neljä paperikopiota + yksi kopio sähköisessä muodossa levykkeellä tai CD-ROMilla) on palautettava komissioon 10. helmikuuta 2006 mennessä seuraavaan osoitteeseen:

| Euroopan komissio |
| --- |
| Oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosasto (Yksikkö C.4) |
| Toimisto LX 46 02/155 |
| B-1049 Bryssel |

Euroopan komissio

Oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosasto (Yksikkö C.4)

Toimisto LX 46 02/155

B-1049 Bryssel

Kirjekuoressa on oltava maininta ”APPLICATION UNDER THE DAPHNE II PROGRAMME”.

---