# Europeiska unionens L 352/2012

| | ISSN 1977-0820
  doi:10.3000/19770820.L_2012.352.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 352 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 55 årgången21 december 2012 |

ISSN 1977-0820

doi:10.3000/19770820.L_2012.352.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 352

Svensk utgåva

Lagstiftning

55 årgången21 december 2012

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1241/2012 av den 11 december 2012 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 1138/2011 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av vissa fettalkoholer och blandningar av dessa med ursprung i Indien, Indonesien och Malaysia | 1 |
| | * | Rådets förordning (EU) nr 1242/2012 av den 18 december 2012 om fastställande för fiskeåret 2013 av orienteringspriser och unionens produktionspriser för vissa fiskeriprodukter i enlighet med förordning (EG) nr 104/2000 | 6 |
| | * | Rådets förordning (EU) nr 1243/2012 av den 19 december 2012 om ändring av förordning (EG) nr 1342/2008 om upprättande av en långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden | 10 |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1244/2012 av den 20 december 2012 om genomförande av artikel 11.1 i förordning (EU) nr 753/2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, grupper, företag och enheter med anledning av situationen i Afghanistan | 13 |
| | * | Rådets förordning (EU) nr 1245/2012 av den 20 december 2012 om ändring av förordning (EU) nr 359/2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Iran | 15 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1246/2012 av den 19 december 2012 om ändring av förordning (EG) nr 616/2007 om öppnande och förvaltning av gemenskapstullkvoter för fjäderfäkött med ursprung i Brasilien, Thailand och andra tredjeländer och om undantag från den förordningen under 2012–2013 | 16 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1247/2012 av den 19 december 2012 om fastställande av tekniska genomförandestandarder för form och frekvens för rapportering om handel till transaktionsregister enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (
  1
  ) | 20 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1248/2012 av den 19 december 2012 om fastställande av tekniska standarder för genomförande vad gäller formatet för transaktionsregisters registreringsansökningar enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (
  1
  ) | 30 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1249/2012 av den 19 december 2012 om fastställande av tekniska standarder för genomförande vad gäller formatet för de registeruppgifter som centrala motparter ska bevara enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (
  1
  ) | 32 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1250/2012 av den 20 december 2012 om ändring av rådets förordning (EG) nr 2580/2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism | 40 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1251/2012 av den 20 december 2012 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1183/2005 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot personer som bryter vapenembargot mot Demokratiska republiken Kongo | 42 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1252/2012 av den 20 december 2012 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 44 |
| | | BESLUT |
| | | 2012/808/Gusp |
| | * | Beslut av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik Atalanta/4/2012 av den 18 december 2012 om utnämning av EU:s operationschef för Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust (Atalanta) | 46 |
| | * | Rådets genomförandebeslut 2012/809/Gusp av den 20 december 2012 om genomförande av beslut 2011/486/Gusp om restriktiva åtgärder mot vissa personer, grupper, företag och enheter med anledning av situationen i Afghanistan | 47 |
| | * | Rådets beslut 2012/810/Gusp av den 20 december 2012 om ändring av beslut 2011/235/Gusp om restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter med hänsyn till situationen i Iran | 49 |
| | * | Rådets beslut 2012/811/Gusp av den 20 december 2012 om ändring av beslut 2010/788/Gusp om restriktiva åtgärder mot Demokratiska republiken Kongo | 50 |
| | * | Rådets beslut 2012/812/Gusp av den 20 december 2012 om ändring av gemensam ståndpunkt 2003/495/Gusp om Irak | 54 |
| | | 2012/813/EU, Euratom |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 19 december 2012 om ändring av beslut 90/178/Euratom, EEG om bemyndigande för Luxemburg att inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner och att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt
  [delgivet med nr C(2012) 9533] | 55 |
| | | 2012/814/EU, Euratom |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 19 december 2012 om ändring av beslut 90/184/Euratom, EEG om bemyndigande för Danmark att inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner och att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt
  [delgivet med nr C(2012) 9538] | 56 |
| | | 2012/815/EU, Euratom |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 19 december 2012 om ändring av beslut 96/564/Euratom, EG om bemyndigande av Österrike att inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner och att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt
  [delgivet med nr C(2012) 9539] | 57 |
| | | 2012/816/EU, Euratom |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 19 december 2012 om ändring av beslut 96/565/Euratom, EG om bemyndigande av Sverige att inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner och att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel som härrör från mervärdesskatt
  [delgivet med nr C(2012) 9547] | 59 |
| | | 2012/817/EU, Euratom |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 19 december 2012 om ändring av beslut 90/185/Euratom, EEG om bemyndigande för Grekland att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt
  [delgivet med nr C(2012) 9549] | 60 |
| | | 2012/818/EU, Euratom |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 19 december 2012 om bemyndigande för Danmark att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt
  [delgivet med nr C(2012) 9551] | 61 |
| | | 2012/819/EU, Euratom |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 19 december 2012 om upphävande av beslut 90/182/Euratom, EEG om bemyndigande för Förenade kungariket att inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner och att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt
  [delgivet med nr C(2012) 9556] | 62 |
| | | 2012/820/EU, Euratom |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 19 december 2012 om ändring av beslut 90/180/Euratom, EEG om bemyndigande för Nederländerna att inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner och att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt
  [delgivet med nr C(2012) 9567] | 63 |
| | | 2012/821/EU, Euratom |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 19 december 2012 om ändring av beslut 90/177/Euratom, EEG om bemyndigande för Belgien att inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner och att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt
  [delgivet med nr C(2012) 9568] | 64 |
| | | 2012/822/EU, Euratom |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 19 december 2012 om ändring av beslut 90/179/Euratom, EEG om bemyndigande för Förbundsrepubliken Tyskland att använda statistiska uppgifter från tiden före det näst sista året och att inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner eller att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt
  [delgivet med nr C(2012) 9569] | 65 |
| | | 2012/823/EU, Euratom |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 19 december 2012 om ändring av beslut 90/183/Euratom, EEG om bemyndigande för Irland att inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner och att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt
  [delgivet med nr C(2012) 9570] | 67 |
| | | 2012/824/EU, Euratom |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 19 december 2012 om ändring av beslut 90/176/Euratom, EEG om bemyndigande för Frankrike att inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner och att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt
  [delgivet med nr C(2012) 9572] | 68 |
| | | 2012/825/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 20 december 2012 om avslutande av antisubventionsförfarandet rörande import av bioetanol med ursprung i Amerikas förenta stater och om upphörande med registrering av sådan import som införts genom förordning (EU) nr 771/2012 | 70 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1241/2012 av den 11 december 2012 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 1138/2011 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av vissa fettalkoholer och blandningar av dessa med ursprung i Indien, Indonesien och Malaysia

1

*

Rådets förordning (EU) nr 1242/2012 av den 18 december 2012 om fastställande för fiskeåret 2013 av orienteringspriser och unionens produktionspriser för vissa fiskeriprodukter i enlighet med förordning (EG) nr 104/2000

6

*

Rådets förordning (EU) nr 1243/2012 av den 19 december 2012 om ändring av förordning (EG) nr 1342/2008 om upprättande av en långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden

10

*

Rådets genomförandeförordning (EU) nr 1244/2012 av den 20 december 2012 om genomförande av artikel 11.1 i förordning (EU) nr 753/2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, grupper, företag och enheter med anledning av situationen i Afghanistan

13

*

Rådets förordning (EU) nr 1245/2012 av den 20 december 2012 om ändring av förordning (EU) nr 359/2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Iran

15

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1246/2012 av den 19 december 2012 om ändring av förordning (EG) nr 616/2007 om öppnande och förvaltning av gemenskapstullkvoter för fjäderfäkött med ursprung i Brasilien, Thailand och andra tredjeländer och om undantag från den förordningen under 2012–2013

16

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1247/2012 av den 19 december 2012 om fastställande av tekniska genomförandestandarder för form och frekvens för rapportering om handel till transaktionsregister enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (
  1
  )

1

20

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1248/2012 av den 19 december 2012 om fastställande av tekniska standarder för genomförande vad gäller formatet för transaktionsregisters registreringsansökningar enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (
  1
  )

1

30

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1249/2012 av den 19 december 2012 om fastställande av tekniska standarder för genomförande vad gäller formatet för de registeruppgifter som centrala motparter ska bevara enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (
  1
  )

1

32

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1250/2012 av den 20 december 2012 om ändring av rådets förordning (EG) nr 2580/2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism

40

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1251/2012 av den 20 december 2012 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1183/2005 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot personer som bryter vapenembargot mot Demokratiska republiken Kongo

42

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1252/2012 av den 20 december 2012 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

44

BESLUT

2012/808/Gusp

*

Beslut av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik Atalanta/4/2012 av den 18 december 2012 om utnämning av EU:s operationschef för Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust (Atalanta)

46

*

Rådets genomförandebeslut 2012/809/Gusp av den 20 december 2012 om genomförande av beslut 2011/486/Gusp om restriktiva åtgärder mot vissa personer, grupper, företag och enheter med anledning av situationen i Afghanistan

47

*

Rådets beslut 2012/810/Gusp av den 20 december 2012 om ändring av beslut 2011/235/Gusp om restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter med hänsyn till situationen i Iran

49

*

Rådets beslut 2012/811/Gusp av den 20 december 2012 om ändring av beslut 2010/788/Gusp om restriktiva åtgärder mot Demokratiska republiken Kongo

50

*

Rådets beslut 2012/812/Gusp av den 20 december 2012 om ändring av gemensam ståndpunkt 2003/495/Gusp om Irak

54

2012/813/EU, Euratom

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 19 december 2012 om ändring av beslut 90/178/Euratom, EEG om bemyndigande för Luxemburg att inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner och att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt
  [delgivet med nr C(2012) 9533]

[delgivet med nr C(2012) 9533]

55

2012/814/EU, Euratom

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 19 december 2012 om ändring av beslut 90/184/Euratom, EEG om bemyndigande för Danmark att inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner och att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt
  [delgivet med nr C(2012) 9538]

[delgivet med nr C(2012) 9538]

56

2012/815/EU, Euratom

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 19 december 2012 om ändring av beslut 96/564/Euratom, EG om bemyndigande av Österrike att inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner och att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt
  [delgivet med nr C(2012) 9539]

[delgivet med nr C(2012) 9539]

57

2012/816/EU, Euratom

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 19 december 2012 om ändring av beslut 96/565/Euratom, EG om bemyndigande av Sverige att inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner och att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel som härrör från mervärdesskatt
  [delgivet med nr C(2012) 9547]

[delgivet med nr C(2012) 9547]

59

2012/817/EU, Euratom

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 19 december 2012 om ändring av beslut 90/185/Euratom, EEG om bemyndigande för Grekland att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt
  [delgivet med nr C(2012) 9549]

[delgivet med nr C(2012) 9549]

60

2012/818/EU, Euratom

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 19 december 2012 om bemyndigande för Danmark att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt
  [delgivet med nr C(2012) 9551]

[delgivet med nr C(2012) 9551]

61

2012/819/EU, Euratom

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 19 december 2012 om upphävande av beslut 90/182/Euratom, EEG om bemyndigande för Förenade kungariket att inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner och att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt
  [delgivet med nr C(2012) 9556]

[delgivet med nr C(2012) 9556]

62

2012/820/EU, Euratom

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 19 december 2012 om ändring av beslut 90/180/Euratom, EEG om bemyndigande för Nederländerna att inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner och att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt
  [delgivet med nr C(2012) 9567]

[delgivet med nr C(2012) 9567]

63

2012/821/EU, Euratom

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 19 december 2012 om ändring av beslut 90/177/Euratom, EEG om bemyndigande för Belgien att inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner och att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt
  [delgivet med nr C(2012) 9568]

[delgivet med nr C(2012) 9568]

64

2012/822/EU, Euratom

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 19 december 2012 om ändring av beslut 90/179/Euratom, EEG om bemyndigande för Förbundsrepubliken Tyskland att använda statistiska uppgifter från tiden före det näst sista året och att inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner eller att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt
  [delgivet med nr C(2012) 9569]

[delgivet med nr C(2012) 9569]

65

2012/823/EU, Euratom

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 19 december 2012 om ändring av beslut 90/183/Euratom, EEG om bemyndigande för Irland att inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner och att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt
  [delgivet med nr C(2012) 9570]

[delgivet med nr C(2012) 9570]

67

2012/824/EU, Euratom

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 19 december 2012 om ändring av beslut 90/176/Euratom, EEG om bemyndigande för Frankrike att inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner och att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt
  [delgivet med nr C(2012) 9572]

[delgivet med nr C(2012) 9572]

68

2012/825/EU

*

Kommissionens beslut av den 20 december 2012 om avslutande av antisubventionsförfarandet rörande import av bioetanol med ursprung i Amerikas förenta stater och om upphörande med registrering av sådan import som införts genom förordning (EU) nr 771/2012

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 21.12.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/1

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1241/2012

av den 11 december 2012

om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 1138/2011 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av vissa fettalkoholer och blandningar av dessa med ursprung i Indien, Indonesien och Malaysia

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9.4,

med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Genom ett tillkännagivande om inledande som offentliggjordes den 13 augusti 2010 (2) inledde kommissionen ett förfarande avseende import av vissa fettalkoholer och blandningar av dessa med ursprung i Indien, Indonesien och Malaysia (nedan kallade de berörda länderna). |
| --- | --- |

(1)

Genom ett tillkännagivande om inledande som offentliggjordes den 13 augusti 2010 (2) inledde kommissionen ett förfarande avseende import av vissa fettalkoholer och blandningar av dessa med ursprung i Indien, Indonesien och Malaysia (nedan kallade de berörda länderna).

| (2) | I maj 2011 införde kommissionen genom förordning (EU) nr 446/2011 (3) (nedan kallad förordningen om preliminär tull) en preliminär antidumpningstull på import av fettalkoholer och blandningar av dessa med ursprung i Indien, Indonesien och Malaysia, och i november 2011 infördes en slutgiltig antidumpningstull på samma import genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 1138/2011 (4) (nedan kallad förordningen om slutgiltig tull). |
| --- | --- |

(2)

I maj 2011 införde kommissionen genom förordning (EU) nr 446/2011 (3) (nedan kallad förordningen om preliminär tull) en preliminär antidumpningstull på import av fettalkoholer och blandningar av dessa med ursprung i Indien, Indonesien och Malaysia, och i november 2011 infördes en slutgiltig antidumpningstull på samma import genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 1138/2011 (4) (nedan kallad förordningen om slutgiltig tull).

| (3) | Den 21 januari 2012 lämnade PT Ecogreen Oleochemicals, en indonesisk exporterande tillverkare av fettalkoholer och blandningar av dessa, Ecogreen Oleochemicals (Singapore) Pte. Ltd och Ecogreen Oleochemicals GmbH (nedan gemensamt kallade Ecogreen) in en ansökan (mål T-28/12) till tribunalen om ogiltigförklaring av förordningen om slutgiltig tull i den del som avser antidumpningstullen för Ecogreen. Ecogreen invände mot den justering av dess exportpris som gjorts på grundval av artikel 2.10 i i grundförordningen vid jämförelsen mellan exportpriset och normalvärdet. |
| --- | --- |

(3)

Den 21 januari 2012 lämnade PT Ecogreen Oleochemicals, en indonesisk exporterande tillverkare av fettalkoholer och blandningar av dessa, Ecogreen Oleochemicals (Singapore) Pte. Ltd och Ecogreen Oleochemicals GmbH (nedan gemensamt kallade Ecogreen) in en ansökan (mål T-28/12) till tribunalen om ogiltigförklaring av förordningen om slutgiltig tull i den del som avser antidumpningstullen för Ecogreen. Ecogreen invände mot den justering av dess exportpris som gjorts på grundval av artikel 2.10 i i grundförordningen vid jämförelsen mellan exportpriset och normalvärdet.

| (4) | Den 16 februari 2012 avkunnade domstolen sin dom i de förenade målen C-191/09 P och C-200/09 P, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen mot Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) och Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT). Domstolen ogillade överklagandena och anslutningsöverklagandena av tribunalens dom i mål T-249/06, Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) och Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) mot Europeiska unionens råd. När det gäller Interpipe NTRP VAT hade tribunalen ogiltigförklarat artikel 1 i rådets förordning (EG) nr 954/2006 (5) bl.a. på grundval av att det hade gjorts en uppenbart oriktig bedömning vid justeringen enligt artikel 2.10 i, och av andra skäl när det gäller Interpipe Niko Tube ZAT. |
| --- | --- |

(4)

Den 16 februari 2012 avkunnade domstolen sin dom i de förenade målen C-191/09 P och C-200/09 P, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen mot Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) och Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT). Domstolen ogillade överklagandena och anslutningsöverklagandena av tribunalens dom i mål T-249/06, Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) och Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) mot Europeiska unionens råd. När det gäller Interpipe NTRP VAT hade tribunalen ogiltigförklarat artikel 1 i rådets förordning (EG) nr 954/2006 (5) bl.a. på grundval av att det hade gjorts en uppenbart oriktig bedömning vid justeringen enligt artikel 2.10 i, och av andra skäl när det gäller Interpipe Niko Tube ZAT.

| (5) | När det gäller den justering som gjorts enligt artikel 2.10 i i grundförordningen är de faktiska omständigheterna för Ecogreen likartade med omständigheterna för Interpipe NTRP VAT, särskilt i fråga om följande: direktförsäljning till tredjeländer motsvarande mindre än 8 % (1–5 %) av all exportförsäljning, gemensamt ägande/gemensam kontroll av handlaren och den exporterande tillverkaren samt typ av funktioner som utövas av handlaren och den exporterande tillverkaren, varför det anses lämpligt att göra en ny beräkning av dumpningsmarginalen för Ecogreen utan någon justering enligt artikel 2.10 i samt att ändra förordningen om slutgiltig tull i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

När det gäller den justering som gjorts enligt artikel 2.10 i i grundförordningen är de faktiska omständigheterna för Ecogreen likartade med omständigheterna för Interpipe NTRP VAT, särskilt i fråga om följande: direktförsäljning till tredjeländer motsvarande mindre än 8 % (1–5 %) av all exportförsäljning, gemensamt ägande/gemensam kontroll av handlaren och den exporterande tillverkaren samt typ av funktioner som utövas av handlaren och den exporterande tillverkaren, varför det anses lämpligt att göra en ny beräkning av dumpningsmarginalen för Ecogreen utan någon justering enligt artikel 2.10 i samt att ändra förordningen om slutgiltig tull i enlighet med detta.

A.   NY BEDÖMNING AV UNDERSÖKNINGSRESULTATEN UTIFRÅN TRIBUNALENS DOM

| (6) | När justeringen enligt artikel 2.10 i slopas är dumpningsmarginalen för Ecogreen, uttryckt som andel av importpriset cif vid unionens gräns, före tull, mindre än 2 % och är således lägre än miniminivån enligt artikel 9.3 i grundförordningen. Undersökningen avseende Ecogreen bör därför avslutas utan att åtgärder införs. |
| --- | --- |

(6)

När justeringen enligt artikel 2.10 i slopas är dumpningsmarginalen för Ecogreen, uttryckt som andel av importpriset cif vid unionens gräns, före tull, mindre än 2 % och är således lägre än miniminivån enligt artikel 9.3 i grundförordningen. Undersökningen avseende Ecogreen bör därför avslutas utan att åtgärder införs.

| (7) | Dumpningsmarginalen för alla företag i Indonesien – utom för den andra exporterande tillverkaren med en individuell marginal, som grundades på marginalen för den samarbetsvilliga indonesiska exporterande tillverkaren med den högsta dumpningsmarginalen – bör ändras för att beakta den nya dumpningsmarginalen för Ecogreen. |
| --- | --- |

(7)

Dumpningsmarginalen för alla företag i Indonesien – utom för den andra exporterande tillverkaren med en individuell marginal, som grundades på marginalen för den samarbetsvilliga indonesiska exporterande tillverkaren med den högsta dumpningsmarginalen – bör ändras för att beakta den nya dumpningsmarginalen för Ecogreen.

B.   MEDDELANDE AV UPPGIFTER

| (8) | Genom två meddelanden, varav det ena avsändes den 13 juni 2012 och det andra den 25 september 2012, underrättades de berörda parterna om förslaget om ändring av antidumpningstullsatserna. I enlighet med bestämmelserna i grundförordningen gavs alla parter möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter respektive meddelande av uppgifter. |
| --- | --- |

(8)

Genom två meddelanden, varav det ena avsändes den 13 juni 2012 och det andra den 25 september 2012, underrättades de berörda parterna om förslaget om ändring av antidumpningstullsatserna. I enlighet med bestämmelserna i grundförordningen gavs alla parter möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter respektive meddelande av uppgifter.

| (9) | Synpunkter på meddelandet av uppgifter av den 13 juni 2012 inkom från P.T. Musim Mas (nedan kallat PTMM), som är den andra exporterande tillverkaren i Indonesien, en tillverkare i unionen och en exporterande tillverkare i Malaysia. PTMM begärde även att bli hört av kommissionen och gavs tillfälle till detta. |
| --- | --- |

(9)

Synpunkter på meddelandet av uppgifter av den 13 juni 2012 inkom från P.T. Musim Mas (nedan kallat PTMM), som är den andra exporterande tillverkaren i Indonesien, en tillverkare i unionen och en exporterande tillverkare i Malaysia. PTMM begärde även att bli hört av kommissionen och gavs tillfälle till detta.

| (10) | PTMM, för vilket en justering också hade gjorts enligt artikel 2.10 i, hävdade att domstolens dom i de förenade målen C-191/09 P och C-200/09 P borde resultera i en ny beräkning av dess dumpningsmarginal, på liknande sätt som för Ecogreen, utan någon justering enligt artikel 2.10 i, eftersom en justering enligt artikel 2.10 i inte kan göras när det fastställts att den exporterande tillverkaren och handlaren utgör en enda ekonomisk enhet. Företaget hävdade även att bördan för att bevisa att en justering bör göras åligger institutionerna och att de inte har bevisat detta när det gäller PTMM. PTMM påstod vidare att omständigheterna för företaget var identiska med omständigheterna för Ecogreen och att eventuella olikheter i behandlingen därför innebär diskriminering. |
| --- | --- |

(10)

PTMM, för vilket en justering också hade gjorts enligt artikel 2.10 i, hävdade att domstolens dom i de förenade målen C-191/09 P och C-200/09 P borde resultera i en ny beräkning av dess dumpningsmarginal, på liknande sätt som för Ecogreen, utan någon justering enligt artikel 2.10 i, eftersom en justering enligt artikel 2.10 i inte kan göras när det fastställts att den exporterande tillverkaren och handlaren utgör en enda ekonomisk enhet. Företaget hävdade även att bördan för att bevisa att en justering bör göras åligger institutionerna och att de inte har bevisat detta när det gäller PTMM. PTMM påstod vidare att omständigheterna för företaget var identiska med omständigheterna för Ecogreen och att eventuella olikheter i behandlingen därför innebär diskriminering.

| (11) | När det gäller synpunkterna från PTMM bör det påpekas att det av domstolens dom i de förenade målen C-191/09 P och C-200/09 P inte följer att en justering enligt artikel 2.10 i i grundförordningen inte kan göras när det fastställts att det föreligger en enda ekonomisk enhet. Justeringen enligt artikel 2.10 i anses vara motiverad när det gäller PTMM, såsom det har förklarats i förordningen om slutgiltig tull och i kommunikationen med företaget och såsom det förklaras nedan. |
| --- | --- |

(11)

När det gäller synpunkterna från PTMM bör det påpekas att det av domstolens dom i de förenade målen C-191/09 P och C-200/09 P inte följer att en justering enligt artikel 2.10 i i grundförordningen inte kan göras när det fastställts att det föreligger en enda ekonomisk enhet. Justeringen enligt artikel 2.10 i anses vara motiverad när det gäller PTMM, såsom det har förklarats i förordningen om slutgiltig tull och i kommunikationen med företaget och såsom det förklaras nedan.

| (12) | Det finns ett antal olikheter mellan omständigheterna för de två indonesiska exporterande tillverkarna, särskilt följande: nivån på tillverkarens direkta exportförsäljning, omfattningen av handlarens verksamhet och funktioner avseende produkter som levereras av icke-närstående företag samt förekomsten av ett avtal mellan handlaren och tillverkaren, där det angavs att handlaren skulle erhålla provision för exportförsäljningen. Eftersom omständigheterna för de två företagen är olika, måste påståendet om diskriminering avvisas. |
| --- | --- |

(12)

Det finns ett antal olikheter mellan omständigheterna för de två indonesiska exporterande tillverkarna, särskilt följande: nivån på tillverkarens direkta exportförsäljning, omfattningen av handlarens verksamhet och funktioner avseende produkter som levereras av icke-närstående företag samt förekomsten av ett avtal mellan handlaren och tillverkaren, där det angavs att handlaren skulle erhålla provision för exportförsäljningen. Eftersom omständigheterna för de två företagen är olika, måste påståendet om diskriminering avvisas.

| (13) | Det konstateras att PTMM också har lämnat in en ansökan (mål T-26/12) till tribunalen om ogiltigförklaring av förordningen om slutgiltig tull i den del som avser antidumpningstullen för PTMM. |
| --- | --- |

(13)

Det konstateras att PTMM också har lämnat in en ansökan (mål T-26/12) till tribunalen om ogiltigförklaring av förordningen om slutgiltig tull i den del som avser antidumpningstullen för PTMM.

| (14) | En exporterande tillverkare i Malaysia hävdade att den nya beräkningen av marginalen för Ecogreen, utan en justering enligt artikel 2.10 i, inte stöds av domen i de förenade målen C-191/09 P och C-200/09 P eller omständigheterna i dem. Denna exporterande tillverkare påpekade att tribunalen i mål T-249/06 konstaterade att det förelåg en uppenbart oriktig bedömning vid tillämpningen av artikel 2.10 i i grundförordningen, eftersom rådet gjorde en justering av det exportpris som Sepco tillämpade i samband med transaktioner avseende rör som tillverkades av Interpipe NTRP VAT, men inte avseende rör som tillverkades av Interpipe Niko Tube ZAT. De faktiska omständigheterna för Ecogreen kan således inte samtidigt vara likartade med omständigheterna för både Interpipe NTRP VAT och Interpipe Niko Tube ZAT, eftersom situationen för dessa två företag är olika. |
| --- | --- |

(14)

En exporterande tillverkare i Malaysia hävdade att den nya beräkningen av marginalen för Ecogreen, utan en justering enligt artikel 2.10 i, inte stöds av domen i de förenade målen C-191/09 P och C-200/09 P eller omständigheterna i dem. Denna exporterande tillverkare påpekade att tribunalen i mål T-249/06 konstaterade att det förelåg en uppenbart oriktig bedömning vid tillämpningen av artikel 2.10 i i grundförordningen, eftersom rådet gjorde en justering av det exportpris som Sepco tillämpade i samband med transaktioner avseende rör som tillverkades av Interpipe NTRP VAT, men inte avseende rör som tillverkades av Interpipe Niko Tube ZAT. De faktiska omständigheterna för Ecogreen kan således inte samtidigt vara likartade med omständigheterna för både Interpipe NTRP VAT och Interpipe Niko Tube ZAT, eftersom situationen för dessa två företag är olika.

| (15) | Detta argument godtas. Ecogreen befinner sig de facto i en likartad situation som Interpipe NTRP VAT. Detta motiverar att lämpliga åtgärder vidtas för att göra en ny beräkning av dumpningsmarginalen för Ecogreen utan att det görs en justering enligt artikel 2.10 i. |
| --- | --- |

(15)

Detta argument godtas. Ecogreen befinner sig de facto i en likartad situation som Interpipe NTRP VAT. Detta motiverar att lämpliga åtgärder vidtas för att göra en ny beräkning av dumpningsmarginalen för Ecogreen utan att det görs en justering enligt artikel 2.10 i.

| (16) | Den exporterande tillverkaren i Malaysia hävdade vidare att situationen för Ecogreen enligt beskrivningen i förordningen om slutgiltig tull inte alls liknar situationen för Interpipe NTRP VAT. Efter att ha gjort en ny bedömning av de exakta faktiska omständigheterna för Ecogreen anses det emellertid att dessa är tillräckligt likartade med omständigheterna för Interpipe NTRP VAT, eftersom en sådan kontroll som tribunalen konstaterade avseende Interpipe NTRP VAT, vid bedömningen av huruvida det företag som sköter försäljningen kontrolleras av den exporterande tillverkaren eller huruvida gemensam kontroll föreligger, har konstaterats avseende Ecogreen, och att detta tillsammans med flera andra faktorer, som anges i skäl 4, leder till slutsatsen att en justering enligt artikel 2.10 i i grundförordningen inte borde ha gjorts. |
| --- | --- |

(16)

Den exporterande tillverkaren i Malaysia hävdade vidare att situationen för Ecogreen enligt beskrivningen i förordningen om slutgiltig tull inte alls liknar situationen för Interpipe NTRP VAT. Efter att ha gjort en ny bedömning av de exakta faktiska omständigheterna för Ecogreen anses det emellertid att dessa är tillräckligt likartade med omständigheterna för Interpipe NTRP VAT, eftersom en sådan kontroll som tribunalen konstaterade avseende Interpipe NTRP VAT, vid bedömningen av huruvida det företag som sköter försäljningen kontrolleras av den exporterande tillverkaren eller huruvida gemensam kontroll föreligger, har konstaterats avseende Ecogreen, och att detta tillsammans med flera andra faktorer, som anges i skäl 4, leder till slutsatsen att en justering enligt artikel 2.10 i i grundförordningen inte borde ha gjorts.

| (17) | Samma exporterande tillverkare i Malaysia hävdade, som ett alternativ till argumentet avseende likheterna mellan situationen för Ecogreen och situationen i mål T-249/06, att meddelandet av uppgifter av den 13 juni 2012 var otillräckligt och att ytterligare uppgifter behövs om de viktigaste omständigheter och överväganden som motiverar en ny beräkning för Ecogreen. En tillverkare i unionen hävdade också att båda de meddelanden av uppgifter som det hänvisas till i skäl 8 är otillräckliga och ansåg sig ha berövats sin rätt till försvar. |
| --- | --- |

(17)

Samma exporterande tillverkare i Malaysia hävdade, som ett alternativ till argumentet avseende likheterna mellan situationen för Ecogreen och situationen i mål T-249/06, att meddelandet av uppgifter av den 13 juni 2012 var otillräckligt och att ytterligare uppgifter behövs om de viktigaste omständigheter och överväganden som motiverar en ny beräkning för Ecogreen. En tillverkare i unionen hävdade också att båda de meddelanden av uppgifter som det hänvisas till i skäl 8 är otillräckliga och ansåg sig ha berövats sin rätt till försvar.

| (18) | Det erinras i detta sammanhang om att vissa konfidentiella uppgifter om de särskilda företagen inte kan lämnas ut till tredje parter. Uppgifter om det slag av faktiska omständigheter som är likartade för Ecogreen och Interpipe NTRP VAT, vilka anges i skäl 5, lämnades emellertid ut till berörda parter den 13 juni och den 25 september 2012, varvid parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter respektive meddelande av uppgifter i enlighet med bestämmelserna i grundförordningen. |
| --- | --- |

(18)

Det erinras i detta sammanhang om att vissa konfidentiella uppgifter om de särskilda företagen inte kan lämnas ut till tredje parter. Uppgifter om det slag av faktiska omständigheter som är likartade för Ecogreen och Interpipe NTRP VAT, vilka anges i skäl 5, lämnades emellertid ut till berörda parter den 13 juni och den 25 september 2012, varvid parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter respektive meddelande av uppgifter i enlighet med bestämmelserna i grundförordningen.

| (19) | Som svar på det andra meddelandet av uppgifter, som avsändes den 25 september 2012, upprepade parterna huvudsakligen samma synpunkter som i svaren på det första meddelandet av den 13 juni 2012. |
| --- | --- |

(19)

Som svar på det andra meddelandet av uppgifter, som avsändes den 25 september 2012, upprepade parterna huvudsakligen samma synpunkter som i svaren på det första meddelandet av den 13 juni 2012.

| (20) | PTMM vidareutvecklade sina synpunkter avseende huvudargumentet att den omständigheten att PTMM och dess handlare utgör en enda ekonomisk enhet hindrar en justering enligt artikel 2.10 i i grundförordningen och hävdade att institutionerna frångår domstolarnas doktrin om en enda ekonomisk enhet för att i stället tillämpa ett funktionellt synsätt som förutsätter en analys av den närstående handlarens funktioner. |
| --- | --- |

(20)

PTMM vidareutvecklade sina synpunkter avseende huvudargumentet att den omständigheten att PTMM och dess handlare utgör en enda ekonomisk enhet hindrar en justering enligt artikel 2.10 i i grundförordningen och hävdade att institutionerna frångår domstolarnas doktrin om en enda ekonomisk enhet för att i stället tillämpa ett funktionellt synsätt som förutsätter en analys av den närstående handlarens funktioner.

| (21) | Det konstateras att detta är en rättsfråga som är föremål för en pågående tvist. |
| --- | --- |

(21)

Det konstateras att detta är en rättsfråga som är föremål för en pågående tvist.

| (22) | PTMM hävdade vidare att argumenten i skäl 12 inte är övertygande och inte räcker för att göra åtskillnad mellan omständigheterna för Ecogreen respektive PTMM. |
| --- | --- |

(22)

PTMM hävdade vidare att argumenten i skäl 12 inte är övertygande och inte räcker för att göra åtskillnad mellan omständigheterna för Ecogreen respektive PTMM.

| (23) | Det är i detta sammanhang tillräckligt att konstatera att enligt fast rättspraxis utgör det inte diskriminering när företag som inte befinner sig i lika situationer behandlas olika (6). I varje enskilt fall gjordes därför en särskild bedömning mot bakgrund av domen i mål T-249/09 och domen i de förenade målen C-191/09 P och C-200/09 P. |
| --- | --- |

(23)

Det är i detta sammanhang tillräckligt att konstatera att enligt fast rättspraxis utgör det inte diskriminering när företag som inte befinner sig i lika situationer behandlas olika (6). I varje enskilt fall gjordes därför en särskild bedömning mot bakgrund av domen i mål T-249/09 och domen i de förenade målen C-191/09 P och C-200/09 P.

| (24) | Det första argumentet: Nivån på tillverkarens direkta exportförsäljning. PTMM hävdade att det inte har någon marknadsförings- och försäljningsavdelning och att all den försäljning som genomfördes direkt av tillverkaren i Indonesien (och inte av den närstående handlaren) endast syftade till att uppfylla lagstiftningskraven. Marknadsförings- och försäljningsfunktionerna utövades av handlaren i Singapore. PTMM anser därför att detta argument inte motiverar en justering enligt artikel 2.10 i i grundförordningen eller att åtskillnad görs mellan PTMM och Interpipe NTRP VAT. |
| --- | --- |

(24)

Det första argumentet: Nivån på tillverkarens direkta exportförsäljning. PTMM hävdade att det inte har någon marknadsförings- och försäljningsavdelning och att all den försäljning som genomfördes direkt av tillverkaren i Indonesien (och inte av den närstående handlaren) endast syftade till att uppfylla lagstiftningskraven. Marknadsförings- och försäljningsfunktionerna utövades av handlaren i Singapore. PTMM anser därför att detta argument inte motiverar en justering enligt artikel 2.10 i i grundförordningen eller att åtskillnad görs mellan PTMM och Interpipe NTRP VAT.

| (25) | I artikel 2.10 i grundförordningen föreskrivs att en rättvis jämförelse ska göras mellan exportpriset och normalvärdet och att den ska göras i samma handelsled och med hänsyn tagen till olikheter som påverkar prisernas jämförbarhet. Om normalvärdet och det fastställda exportpriset inte är direkt jämförbara, ska i varje särskilt fall hänsyn i form av justeringar tas till olikheter i de faktorer som påstås och konstateras påverka priserna och därmed prisernas jämförbarhet. |
| --- | --- |

(25)

I artikel 2.10 i grundförordningen föreskrivs att en rättvis jämförelse ska göras mellan exportpriset och normalvärdet och att den ska göras i samma handelsled och med hänsyn tagen till olikheter som påverkar prisernas jämförbarhet. Om normalvärdet och det fastställda exportpriset inte är direkt jämförbara, ska i varje särskilt fall hänsyn i form av justeringar tas till olikheter i de faktorer som påstås och konstateras påverka priserna och därmed prisernas jämförbarhet.

| (26) | På denna grundval och som det förklaras i skäl 38 i förordningen om preliminär tull ansågs det i den ursprungliga undersökningen att justeringar för bl.a. olikheter i provisionerna vid exportförsäljning respektive inhemsk försäljning var berättigade på grund av olikheter i försäljningskanalerna vid exportförsäljning till Europeiska unionen respektive inhemsk försäljning. |
| --- | --- |

(26)

På denna grundval och som det förklaras i skäl 38 i förordningen om preliminär tull ansågs det i den ursprungliga undersökningen att justeringar för bl.a. olikheter i provisionerna vid exportförsäljning respektive inhemsk försäljning var berättigade på grund av olikheter i försäljningskanalerna vid exportförsäljning till Europeiska unionen respektive inhemsk försäljning.

| (27) | De argument som anfördes av PTMM motsäger inte det första argumentet, det vill säga att nivån på PTMM:s direkta exportförsäljning är högre än för Interpipe NTRP och att denna omständighet skiljer PTMM från Ecogreen. Med beaktande av nivån på den direkta exportförsäljningen kan slutsatsen endast dras att PTMM:s exportförsäljning inte endast genomförs av dess närstående handlare i Singapore, utan också från Indonesien. |
| --- | --- |

(27)

De argument som anfördes av PTMM motsäger inte det första argumentet, det vill säga att nivån på PTMM:s direkta exportförsäljning är högre än för Interpipe NTRP och att denna omständighet skiljer PTMM från Ecogreen. Med beaktande av nivån på den direkta exportförsäljningen kan slutsatsen endast dras att PTMM:s exportförsäljning inte endast genomförs av dess närstående handlare i Singapore, utan också från Indonesien.

| (28) | Det andra argumentet: Omfattningen av handlarens verksamhet och funktioner avseende produkter som levereras av icke-närstående företag. PTMM förnekade inte att dess närstående handlare var involverad i en rad olika palmoljebaserade produkter, men hävdade att detta argument är felaktigt, eftersom det grundar sig på verksamhet som inte omfattades av den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(28)

Det andra argumentet: Omfattningen av handlarens verksamhet och funktioner avseende produkter som levereras av icke-närstående företag. PTMM förnekade inte att dess närstående handlare var involverad i en rad olika palmoljebaserade produkter, men hävdade att detta argument är felaktigt, eftersom det grundar sig på verksamhet som inte omfattades av den ursprungliga undersökningen.

| (29) | I syfte att bedöma huruvida en handlare fyller andra funktioner än sådana som utövas av en intern försäljningsavdelning, och i stället fyller funktioner som är jämförbara med funktioner som utövas av en agent som arbetar på provisionsbasis i den mening som avses i tribunalens dom i mål T-249/06, måste handlarens verksamhet bedömas mot bakgrund av den ekonomiska verkligheten. Det finns likheter mellan handlarens funktioner vad gäller den berörda produkten respektive övriga produkter som denna handlar med. Detta bekräftas av den omständighet som diskuteras nedan i skälen 30 och 31, nämligen att förhållandet mellan PTMM och dess närstående handlare, inbegripet den sistnämndas funktioner, för de flesta eller till och med alla produkter – inbegripet den berörda produkten – regleras genom ett enda avtal utan åtskillnad mellan produkterna. Det bör påpekas att handlarens totala verksamhet i betydande utsträckning grundade sig på leveranser från icke-närstående företag. Handlaren fyller därför liknande funktioner som en agent som arbetar på provisionsbasis. |
| --- | --- |

(29)

I syfte att bedöma huruvida en handlare fyller andra funktioner än sådana som utövas av en intern försäljningsavdelning, och i stället fyller funktioner som är jämförbara med funktioner som utövas av en agent som arbetar på provisionsbasis i den mening som avses i tribunalens dom i mål T-249/06, måste handlarens verksamhet bedömas mot bakgrund av den ekonomiska verkligheten. Det finns likheter mellan handlarens funktioner vad gäller den berörda produkten respektive övriga produkter som denna handlar med. Detta bekräftas av den omständighet som diskuteras nedan i skälen 30 och 31, nämligen att förhållandet mellan PTMM och dess närstående handlare, inbegripet den sistnämndas funktioner, för de flesta eller till och med alla produkter – inbegripet den berörda produkten – regleras genom ett enda avtal utan åtskillnad mellan produkterna. Det bör påpekas att handlarens totala verksamhet i betydande utsträckning grundade sig på leveranser från icke-närstående företag. Handlaren fyller därför liknande funktioner som en agent som arbetar på provisionsbasis.

| (30) | Det tredje argumentet: Förekomsten av ett avtal mellan handlaren och tillverkaren i vilket det föreskrevs att handlaren skulle erhålla provision för exportförsäljningen. PTMM hävdade att detta avtal var ett ramavtal som reglerade internpriserna mellan närstående parter i syfte att följa tillämpliga skatteriktlinjer i Indonesien/Singapore och internationellt accepterade riktlinjer om internprissättning. |
| --- | --- |

(30)

Det tredje argumentet: Förekomsten av ett avtal mellan handlaren och tillverkaren i vilket det föreskrevs att handlaren skulle erhålla provision för exportförsäljningen. PTMM hävdade att detta avtal var ett ramavtal som reglerade internpriserna mellan närstående parter i syfte att följa tillämpliga skatteriktlinjer i Indonesien/Singapore och internationellt accepterade riktlinjer om internprissättning.

| (31) | Den omständigheten att detta avtal också kan användas för att beräkna marknadsmässiga priser i enlighet med tillämpliga skatteriktlinjer motsäger inte slutsatsen att handlaren enligt avtalet erhöll provision i form av ett fast pålägg endast för sin internationella verksamhet och sin marknadsförings- och försäljningsverksamhet. Själva namnet på avtalet och bestämmelserna i det motiverar slutsatsen att avtalet var avsett att reglera förhållandet mellan PTMM och handlaren och inte var begränsat till internprissättning eller skattefrågor. Avtalet utgör således ett indicium på att handlaren fyller liknande funktioner som en agent som arbetar på provisionsbasis. |
| --- | --- |

(31)

Den omständigheten att detta avtal också kan användas för att beräkna marknadsmässiga priser i enlighet med tillämpliga skatteriktlinjer motsäger inte slutsatsen att handlaren enligt avtalet erhöll provision i form av ett fast pålägg endast för sin internationella verksamhet och sin marknadsförings- och försäljningsverksamhet. Själva namnet på avtalet och bestämmelserna i det motiverar slutsatsen att avtalet var avsett att reglera förhållandet mellan PTMM och handlaren och inte var begränsat till internprissättning eller skattefrågor. Avtalet utgör således ett indicium på att handlaren fyller liknande funktioner som en agent som arbetar på provisionsbasis.

| (32) | Med beaktande av de ovan anförda argumenten har institutionerna uppfyllt det beviskrav som fastställs i fast rättspraxis (7): de har grundat sina slutsatser på bevis eller åtminstone indicier. Av de skäl som anges ovan är den justering av exportpriset som gjorts enligt artikel 2.10 i i grundförordningen berättigad när det gäller PTMM, och antidumpningstullens nuvarande nivå bör därför behållas. |
| --- | --- |

(32)

Med beaktande av de ovan anförda argumenten har institutionerna uppfyllt det beviskrav som fastställs i fast rättspraxis (7): de har grundat sina slutsatser på bevis eller åtminstone indicier. Av de skäl som anges ovan är den justering av exportpriset som gjorts enligt artikel 2.10 i i grundförordningen berättigad när det gäller PTMM, och antidumpningstullens nuvarande nivå bör därför behållas.

C.   SLUTSATS

| (33) | Mot bakgrund av det ovanstående bör de tullsatser som gäller för Ecogreen och alla övriga företag i Indonesien (utom P.T. Musim Mas) ändras. De ändrade tullsatserna bör gälla retroaktivt från den dag då genomförandeförordning (EU) nr 1138/2011 trädde i kraft. Detta gäller även eventuell import som omfattades av preliminära tullar mellan den 12 maj 2011 och den 11 november 2011. De slutgiltiga antidumpningstullar som betalats eller bokförts i enlighet med artikel 1 i genomförandeförordning (EU) nr 1138/2011 i dess ursprungliga lydelse och de preliminära antidumpningstullar som slutgiltigt tagits ut i enlighet med artikel 2 i samma förordning i dess ursprungliga lydelse och som överstiger de tullsatser som anges i artikel 1.2 i genomförandeförordning (EU) nr 1138/2011 i dess ändrade lydelse enligt den här förordningen bör följaktligen återbetalas eller efterskänkas. Ansökan om återbetalning eller eftergift bör göras hos de nationella tullmyndigheterna i enlighet med tillämplig tullagstiftning. |
| --- | --- |

(33)

Mot bakgrund av det ovanstående bör de tullsatser som gäller för Ecogreen och alla övriga företag i Indonesien (utom P.T. Musim Mas) ändras. De ändrade tullsatserna bör gälla retroaktivt från den dag då genomförandeförordning (EU) nr 1138/2011 trädde i kraft. Detta gäller även eventuell import som omfattades av preliminära tullar mellan den 12 maj 2011 och den 11 november 2011. De slutgiltiga antidumpningstullar som betalats eller bokförts i enlighet med artikel 1 i genomförandeförordning (EU) nr 1138/2011 i dess ursprungliga lydelse och de preliminära antidumpningstullar som slutgiltigt tagits ut i enlighet med artikel 2 i samma förordning i dess ursprungliga lydelse och som överstiger de tullsatser som anges i artikel 1.2 i genomförandeförordning (EU) nr 1138/2011 i dess ändrade lydelse enligt den här förordningen bör följaktligen återbetalas eller efterskänkas. Ansökan om återbetalning eller eftergift bör göras hos de nationella tullmyndigheterna i enlighet med tillämplig tullagstiftning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppgifterna för Indonesien i tabellen i artikel 1.2 i genomförandeförordning (EU) nr 1138/2011 ska ersättas med följande:

| Land | Företag | Slutgiltig antidumpningstull (euro per ton netto) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- |
| ”Indonesien | P.T. Ecogreen Oleochemicals Batam, Kabil, Batam
  P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara | 0,00
  45,63 | B111
  B112 |
| Alla övriga företag | 45,63 | B999” |

Land

Företag

Slutgiltig antidumpningstull (euro per ton netto)

Taric-tilläggsnummer

”Indonesien

P.T. Ecogreen Oleochemicals Batam, Kabil, Batam

P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara

0,00

45,63

B111

B112

Alla övriga företag

45,63

B999”

Artikel 2

De tullbelopp som betalats eller bokförts i enlighet med artikel 1 i genomförandeförordning (EU) nr 1138/2011 i dess ursprungliga lydelse och de preliminära antidumpningstullar som slutgiltigt tagits ut i enlighet med artikel 2 i samma förordning i dess ursprungliga lydelse och som överstiger de tullsatser som anges i artikel 1 i denna förordning ska återbetalas eller efterskänkas. Ansökan om återbetalning eller eftergift ska göras hos de nationella tullmyndigheterna i enlighet med tillämplig tullagstiftning.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 12 november 2011.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 december 2012.

På rådets vägnar

A. D. MAVROYIANNIS

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT C 219, 13.8.2010, s. 12.

2

(3)  EUT L 122, 11.5.2011, s. 47.

3

(4)  EUT L 293, 11.11.2011, s. 1.

4

(5)  Rådets förordning (EG) nr 954/2006 av den 27 juni 2006 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Kroatien, Rumänien, Ryssland och Ukraina, om upphävande av rådets förordning (EG) nr 2320/97 och rådets förordning (EG) nr 348/2000 och om avslutande av interimsöversynen och översynen vid giltighetens utgång av antidumpningstullarna på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i bland annat Ryssland och Rumänien och om avslutande av interimsöversynen av antidumpningstullarna på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i bland annat Ryssland, Rumänien, Kroatien och Ukraina (EUT L 175, 29.6.2006, s. 4).

5

(6)  Mål C-248/04, Koninklijke Cooperatie Cosun (REG 2006, s. I-10211), punkt 72, mål C-303/05, Advocaten voor de Wereld (REG 2007, s. I-3633), punkt 56, och mål C-372/06, Asda Stores Ltd mot Commissioners of Her Majesty’s Revenue and Customs (REG 2007, s. I-11223), punkt 62.

6

(7)  T-249/06, punkterna 180 och 181.

7

---

| 21.12.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/6

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 1242/2012

av den 18 december 2012

om fastställande för fiskeåret 2013 av orienteringspriser och unionens produktionspriser för vissa fiskeriprodukter i enlighet med förordning (EG) nr 104/2000

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 43.3 i fördraget ska rådet på förslag av kommissionen besluta om åtgärder om fastställande av priser. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 43.3 i fördraget ska rådet på förslag av kommissionen besluta om åtgärder om fastställande av priser.

| (2) | Enligt rådets förordning (EG) nr 104/2000 av den 17 december 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter (1) ska orienteringspriser och unionens produktionspriser fastställas för varje fiskeår i syfte att bestämma de prisnivåer vid vilka intervention sker för vissa fiskeriprodukter. |
| --- | --- |

(2)

Enligt rådets förordning (EG) nr 104/2000 av den 17 december 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter (1) ska orienteringspriser och unionens produktionspriser fastställas för varje fiskeår i syfte att bestämma de prisnivåer vid vilka intervention sker för vissa fiskeriprodukter.

| (3) | Det är rådets uppgift att fastställa orienteringspriser för varje enskild produkt och produktgrupp i bilagorna I och II till förordning (EG) nr 104/2000 liksom unionens produktionspris för produkterna i bilaga III till den förordningen. |
| --- | --- |

(3)

Det är rådets uppgift att fastställa orienteringspriser för varje enskild produkt och produktgrupp i bilagorna I och II till förordning (EG) nr 104/2000 liksom unionens produktionspris för produkterna i bilaga III till den förordningen.

| (4) | Mot bakgrund av tillgängliga prisuppgifter för de aktuella produkterna och kriterierna i artikel 18.2 i förordning (EG) nr 104/2000 bör orienteringspriserna höjas, kvarstå oförändrade eller sänkas för fiskeåret 2013 beroende på vilken art det gäller. |
| --- | --- |

(4)

Mot bakgrund av tillgängliga prisuppgifter för de aktuella produkterna och kriterierna i artikel 18.2 i förordning (EG) nr 104/2000 bör orienteringspriserna höjas, kvarstå oförändrade eller sänkas för fiskeåret 2013 beroende på vilken art det gäller.

| (5) | Det är lämpligt att fastställa unionens produktionspris endast för en av de produkter som ingår i bilaga III till förordning (EG) nr 104/2000 och beräkna unionens produktionspriser för övriga produkter med hjälp av de omvandlingsfaktorer som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 802/2006 av den 30 maj 2006 om fastställande av omvandlingsfaktorer för fisk av släktena Thunnus och Euthynnus
   (2). |
| --- | --- |

(5)

Det är lämpligt att fastställa unionens produktionspris endast för en av de produkter som ingår i bilaga III till förordning (EG) nr 104/2000 och beräkna unionens produktionspriser för övriga produkter med hjälp av de omvandlingsfaktorer som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 802/2006 av den 30 maj 2006 om fastställande av omvandlingsfaktorer för fisk av släktena Thunnus och Euthynnus
   (2).

| (6) | På grundval av kriterierna i artikel 18.2 första och andra strecksatsen och i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 26.1 i förordning (EG) nr 104/2000 bör unionens produktionspris fastställas för fiskeåret 2013. |
| --- | --- |

(6)

På grundval av kriterierna i artikel 18.2 första och andra strecksatsen och i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 26.1 i förordning (EG) nr 104/2000 bör unionens produktionspris fastställas för fiskeåret 2013.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De orienteringspriser som avses i artikel 18.1 i förordning (EG) nr 104/2000 ska för fiskeåret 1 januari–31 december 2013 vara de som anges i bilaga I till den här förordningen.

Artikel 2

Unionens produktionspriser som avses i artikel 26.1 i förordning (EG) nr 104/2000 ska för fiskeåret 1 januari–31 december 2013 vara de som anges i bilaga II till den här förordningen.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2013.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 december 2012.

På rådets vägnar

S. ALETRARIS

Ordförande

---

(1)  EGT L 17, 21.1.2000, s. 22.

1

(2)  EUT L 144, 31.5.2006, s. 15.

2

---

BILAGA I

Produkter förtecknade i bilagorna I och II till förordning (EG) nr 104/2000

| Bilagor | Art | Presentationsform i handeln | Orienteringspris
  (euro/ton) |
| --- | --- | --- | --- |
| I | 1. | Sill av arten Clupea harengus |

Bilagor

Art

Presentationsform i handeln

Orienteringspris

(euro/ton)

I

1.

Sill av arten Clupea harengus

Hel fisk

289

| 2. | Sardiner av arten Sardina pilchardus |
| --- | --- |

2.

Sardiner av arten Sardina pilchardus

Hel fisk

588

| 3. | Pigghaj (Squalus acanthias) |
| --- | --- |

3.

Pigghaj (Squalus acanthias)

Hel fisk eller

urtagen fisk, med huvud

1 157

| 4. | Rödhajar (Scyliorhinus spp.) |
| --- | --- |

4.

Rödhajar (Scyliorhinus spp.)

Hel fisk eller

urtagen fisk, med huvud

704

| 5. | Kungsfiskar (Sebastes spp.) |
| --- | --- |

5.

Kungsfiskar (Sebastes spp.)

Hel fisk

1 230

| 6. | Torsk av arten Gadus morhua |
| --- | --- |

6.

Torsk av arten Gadus morhua

Hel eller urtagen fisk, med huvud

1 613

| 7. | Gråsej (Pollachius virens) |
| --- | --- |

7.

Gråsej (Pollachius virens)

Hel eller urtagen fisk, med huvud

827

| 8. | Kolja (Melanogrammus aeglefinus) |
| --- | --- |

8.

Kolja (Melanogrammus aeglefinus)

Hel eller urtagen fisk, med huvud

975

| 9. | Vitling (Merlangius merlangus) |
| --- | --- |

9.

Vitling (Merlangius merlangus)

Hel eller urtagen fisk, med huvud

907

| 10. | Långa (Molva spp.) |
| --- | --- |

10.

Långa (Molva spp.)

Hel eller urtagen fisk, med huvud

1 176

| 11. | Makrill av arten Scomber scombrus |
| --- | --- |

11.

Makrill av arten Scomber scombrus

Hel fisk

336

| 12. | Makrill av arten Scomber japonicus |
| --- | --- |

12.

Makrill av arten Scomber japonicus

Hel fisk

294

| 13. | Ansjovis (Engraulis spp.) |
| --- | --- |

13.

Ansjovis (Engraulis spp.)

Hel fisk

1 287

| 14. | Rödspätta (Pleuronectus platessa) |
| --- | --- |

14.

Rödspätta (Pleuronectus platessa)

Hel eller urtagen fisk, med huvud

från 1 januari 2013–30 april 2013

1 016

Hel eller urtagen fisk, med huvud

från 1 januari 2013–30 april 2013

1 404

| 15. | Kummel av arten Merluccius merluccius |
| --- | --- |

15.

Kummel av arten Merluccius merluccius

Hel eller urtagen fisk, med huvud

3 235

| 16. | Glasvarar (Lepidorhombus spp.) |
| --- | --- |

16.

Glasvarar (Lepidorhombus spp.)

Hel eller urtagen fisk, med huvud

2 389

| 17. | Sandskädda (Limanda limanda) |
| --- | --- |

17.

Sandskädda (Limanda limanda)

Hel eller urtagen fisk, med huvud

795

| 18. | Skrubbskädda (Platichthys flesus) |
| --- | --- |

18.

Skrubbskädda (Platichthys flesus)

Hel eller urtagen fisk, med huvud

505

| 19. | Långfenad tonfisk (Thunnus alalunga) |
| --- | --- |

19.

Långfenad tonfisk (Thunnus alalunga)

Hel fisk

2 343

Urtagen fisk, med huvud

2 388

| 20. | Sepiabläckfisk (Sepia officinalis) och stor sepia (Rossia macrosoma) |
| --- | --- |

20.

Sepiabläckfisk (Sepia officinalis) och stor sepia (Rossia macrosoma)

Hel

1 826

| 21. | Marulkar (Lophius spp.) |
| --- | --- |

21.

Marulkar (Lophius spp.)

Hel eller urtagen fisk, med huvud

2 893

Utan huvud

6 015

| 22. | Sandräka (Crangon crangon) |
| --- | --- |

22.

Sandräka (Crangon crangon)

Endast kokta i vatten

2 446

| 23. | Nordhavsräka (Pandalus borealis) |
| --- | --- |

23.

Nordhavsräka (Pandalus borealis)

Endast kokta i vatten

7 005

Färska eller kylda

1 638

| 24. | Krabbtaska (Cancer pagurus) |
| --- | --- |

24.

Krabbtaska (Cancer pagurus)

Hel

1 718

| 25. | Havskräfta (Nephrops norvegicus) |
| --- | --- |

25.

Havskräfta (Nephrops norvegicus)

Hel

5 222

Stjärt

4 160

| 26. | Tunga (Solea spp.) |
| --- | --- |

26.

Tunga (Solea spp.)

Hel eller urtagen fisk, med huvud

6 911

II

| 1. | Liten hälleflundra (Reinhardtius hippoglossoides) |
| --- | --- |

1.

Liten hälleflundra (Reinhardtius hippoglossoides)

Frysta, i ursprungsförpackningar innehållande homogena produkter

1 974

| 2. | Kummel av arten Merluccius spp. |
| --- | --- |

2.

Kummel av arten Merluccius spp.

Frysta, hela, i ursprungsförpackningar innehållande homogena produkter

1 270

Frysta, i filéer, i ursprungsförpackningar innehållande homogena produkter

1 513

| 3. | Tandbraxen (Dentex dentex) och pagell (Pagellus spp.) |
| --- | --- |

3.

Tandbraxen (Dentex dentex) och pagell (Pagellus spp.)

Frysta, i partier eller i ursprungsförpackningar innehållande homogena produkter

1 461

| 4. | Svärdfisk (Xiphias gladius) |
| --- | --- |

4.

Svärdfisk (Xiphias gladius)

Frysta, hela, i ursprungsförpackningar innehållande homogena produkter

4 098

| 5. | Sepiabläckfisk (Sepia officinalis), stor sepia (Rossia macrosoma), dvärgbläckfisk (Sepiola rondeleti) |
| --- | --- |

5.

Sepiabläckfisk (Sepia officinalis), stor sepia (Rossia macrosoma), dvärgbläckfisk (Sepiola rondeleti)

Frysta, i ursprungsförpackningar innehållande homogena produkter

2 002

| 6. | Åttaarmad bläckfisk (Octopus spp.) |
| --- | --- |

6.

Åttaarmad bläckfisk (Octopus spp.)

Frysta, i ursprungsförpackningar innehållande homogena produkter

2 293

| 7. | Tioarmad bläckfisk (Loligo spp.) |
| --- | --- |

7.

Tioarmad bläckfisk (Loligo spp.)

Frysta, i ursprungsförpackningar innehållande homogena produkter

1 203

| 8. | Flygbläckfisk (Ommastrephes sagittatus) |
| --- | --- |

8.

Flygbläckfisk (Ommastrephes sagittatus)

Frysta, i ursprungsförpackningar innehållande homogena produkter

961

| 9. | Argentinsk bläckfisk (Illex argentinus) |
| --- | --- |

9.

Argentinsk bläckfisk (Illex argentinus)

Frysta, i ursprungsförpackningar innehållande homogena produkter

886

| 10. | Räkor av familjen Penaeidae







  — | Djuphavsräka (Parapenaeus longirostris) |
| --- | --- | --- |

10.

Räkor av familjen Penaeidae

—

Djuphavsräka (Parapenaeus longirostris)

| — | Andra arter av familjen Penaeidae |
| --- | --- |

—

Andra arter av familjen Penaeidae

Frysta, i ursprungsförpackningar innehållande homogena produkter

4 070

Frysta, i ursprungsförpackningar innehållande homogena produkter

7 813

---

BILAGA II

Produkter som finns förtecknade i bilaga III till förordning (EG) nr 104/2000

| Art | Vikt | Handelsmässiga upplysningar | Gemenskapens produktionspris
  (euro/ton) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gulfenad tonfisk (Thunnus albacares) | med en vikt på över 10 kg styck | Hel | 1 248 |
| Rensad, utan gälar | |
| Övrigt | |
| med en vikt på högst 10 kg styck | Hel | |
| Rensad, utan gälar | |
| Övrigt | |
| Långfenad tonfisk (Thunnus alalunga) | med en vikt på över 10 kg styck | Hel | |
| Rensad, utan gälar | |
| Övrigt | |
| med en vikt på högst 10 kg styck | Hel | |
| Rensad, utan gälar | |
| Övrigt | |
| Bonit (Katsuwonus pelamis) | | Hel | |
| | Rensad, utan gälar | |
| | Övrigt | |
| Blåfenad tonfisk (Thunnus thynnus) | | Hel | |
| | Rensad, utan gälar | |
| | Övrigt | |
| Andra arter av släktena Thunnus och Euthynnus | | Hel | |
| | Rensad, utan gälar | |
| | Övrigt | |

Art

Vikt

Handelsmässiga upplysningar

Gemenskapens produktionspris

(euro/ton)

Gulfenad tonfisk (Thunnus albacares)

med en vikt på över 10 kg styck

Hel

1 248

Rensad, utan gälar

Övrigt

med en vikt på högst 10 kg styck

Hel

Rensad, utan gälar

Övrigt

Långfenad tonfisk (Thunnus alalunga)

med en vikt på över 10 kg styck

Hel

Rensad, utan gälar

Övrigt

med en vikt på högst 10 kg styck

Hel

Rensad, utan gälar

Övrigt

Bonit (Katsuwonus pelamis)

Hel

Rensad, utan gälar

Övrigt

Blåfenad tonfisk (Thunnus thynnus)

Hel

Rensad, utan gälar

Övrigt

Andra arter av släktena Thunnus och Euthynnus

Hel

Rensad, utan gälar

Övrigt

---

| 21.12.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/10

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 1243/2012

av den 19 december 2012

om ändring av förordning (EG) nr 1342/2008 om upprättande av en långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Genom rådets förordning (EG) nr 1342/2008 (1) upprättas en långsiktig plan för torskbestånden i Kattegatt, Nordsjön, Skagerrak, östra delen av Engelska kanalen, väster om Skottland och Irländska sjön och det fiske som utnyttjar de bestånden (nedan kallad torskplanen). Torskplanens mål är att säkerställa ett hållbart utnyttjande av de torskbestånden på grundval av maximalt hållbart uttag. Detta mål ska uppnås samtidigt som en särskild fiskedödlighetsnivå för torsk i lämpliga åldersgrupper upprätthålls. |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets förordning (EG) nr 1342/2008 (1) upprättas en långsiktig plan för torskbestånden i Kattegatt, Nordsjön, Skagerrak, östra delen av Engelska kanalen, väster om Skottland och Irländska sjön och det fiske som utnyttjar de bestånden (nedan kallad torskplanen). Torskplanens mål är att säkerställa ett hållbart utnyttjande av de torskbestånden på grundval av maximalt hållbart uttag. Detta mål ska uppnås samtidigt som en särskild fiskedödlighetsnivå för torsk i lämpliga åldersgrupper upprätthålls.

| (2) | I syfte att uppnå torskplanens mål innehåller artiklarna 7, 8, 9 och 12 i torskplanen särskilda bestämmelser om en detaljerad metod för det årliga fastställandet av dels totala tillåtna fångstmängder (TAC), dels begränsningar av fiskeansträngningen. |
| --- | --- |

(2)

I syfte att uppnå torskplanens mål innehåller artiklarna 7, 8, 9 och 12 i torskplanen särskilda bestämmelser om en detaljerad metod för det årliga fastställandet av dels totala tillåtna fångstmängder (TAC), dels begränsningar av fiskeansträngningen.

| (3) | Den vetenskapliga utvärdering av resultatet av torskplanen som utförts av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) har visat på ett antal problem med torskplanens utformning och funktion. Utan att ifrågasätta torskplanens mål drog STECF slutsatsen att dessa mål sannolikt inte kommer att uppnås inom en tidsram som står i överensstämmelse med slutsatserna från världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg 2002 om inte bristerna i torskplanens utformning, som bland annat rör tillämpningen av artiklarna 9 och 12, korrigeras. |
| --- | --- |

(3)

Den vetenskapliga utvärdering av resultatet av torskplanen som utförts av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) har visat på ett antal problem med torskplanens utformning och funktion. Utan att ifrågasätta torskplanens mål drog STECF slutsatsen att dessa mål sannolikt inte kommer att uppnås inom en tidsram som står i överensstämmelse med slutsatserna från världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg 2002 om inte bristerna i torskplanens utformning, som bland annat rör tillämpningen av artiklarna 9 och 12, korrigeras.

| (4) | Artikel 9 innehåller närmare bestämmelser om fastställandet av TAC vid brist på uppgifter när bestämmelserna om fastställande av den TAC som fastslås i artiklarna 7 och 8 inte kan tillämpas på grund av bristen på tillräckligt korrekt och representativ information. Trots att tillämpningen av de automatiska årliga TAC-minskningarna med 25 % var avsedda att tillämpas endast i undantagsfall 2009–2012, har detta skett regelmässigt. Sedan torskplanen trädde i kraft har följaktligen de totala tillåtna fångstmängderna för de berörda områdena minskats betydligt, och ytterligare automatiska minskningar skulle i praktiken leda till en nedläggning av torskfisket i de berörda områdena. Enligt den vetenskapliga utvärdering som utförts av STECF i syfte att uppnå torskplanens mål vore det i vissa fall lämpligare att ge ökad möjlighet till ett flexibelt beaktande av de vetenskapliga utlåtandena från fall till fall. Som ett inslag i den flexibiliteten är det därför lämpligt att, under vissa villkor, medge att den årliga minskningen av TAC tillfälligt ställs in eller att en alternativ TAC-nivå fastställs, utan att torskplanens mål äventyras. |
| --- | --- |

(4)

Artikel 9 innehåller närmare bestämmelser om fastställandet av TAC vid brist på uppgifter när bestämmelserna om fastställande av den TAC som fastslås i artiklarna 7 och 8 inte kan tillämpas på grund av bristen på tillräckligt korrekt och representativ information. Trots att tillämpningen av de automatiska årliga TAC-minskningarna med 25 % var avsedda att tillämpas endast i undantagsfall 2009–2012, har detta skett regelmässigt. Sedan torskplanen trädde i kraft har följaktligen de totala tillåtna fångstmängderna för de berörda områdena minskats betydligt, och ytterligare automatiska minskningar skulle i praktiken leda till en nedläggning av torskfisket i de berörda områdena. Enligt den vetenskapliga utvärdering som utförts av STECF i syfte att uppnå torskplanens mål vore det i vissa fall lämpligare att ge ökad möjlighet till ett flexibelt beaktande av de vetenskapliga utlåtandena från fall till fall. Som ett inslag i den flexibiliteten är det därför lämpligt att, under vissa villkor, medge att den årliga minskningen av TAC tillfälligt ställs in eller att en alternativ TAC-nivå fastställs, utan att torskplanens mål äventyras.

| (5) | Artikel 12 innehåller närmare bestämmelser om fastställandet av den tillåtna fiskeansträngningen. Eftersom samma procentuella justeringar i enlighet med artikel 12.4 tillämpas på tillåtna fiskeansträngningar i linje med de automatiska årliga minskningarna av fiskedödligheten (enligt artiklarna 7 och 8) och de automatiska årliga TAC-minskningarna (enligt artikel 9) har de tillåtna fiskeansträngningarna minskats med 25 % per år 2009–2012 i de områden där artikel 9 har tillämpats och minskats betydligt i de områden där artikel 8 har tillämpats. Sedan torskplanen trädde i kraft har följaktligen tilldelningarna av högsta tillåtna fiskeansträngning minskats betydligt för de viktigaste redskapen för torskfiske. Enligt vetenskapliga utlåtanden kan det inte visas att sådana automatiska årliga minskningar av den tillåtna fiskeansträngningen har lett till de förväntade minskningarna av fiskedödligheten. I praktiken har de automatiska årliga minskningarna av ansträngningarna även tagit bort eller minskat incitamenten för fiskare att minska fiskedödligheten på de andra sätt som föreskrivs i artikel 13. Den fortsatta tillämpningen av de automatiska årliga minskningarna av ansträngningarna skulle inte leda till att torskplanens mål uppnås, utan skulle få stora ekonomiska och sociala effekter på de fartygssegment som använder samma redskap men som huvudsakligen fiskar andra arter än torsk. Man bör därför göra det möjligt att använda en mer flexibel metod som medger att den automatiska årliga minskningen av fiskeansträngningen tillfälligt ställs in utan att torskplanens mål äventyras. |
| --- | --- |

(5)

Artikel 12 innehåller närmare bestämmelser om fastställandet av den tillåtna fiskeansträngningen. Eftersom samma procentuella justeringar i enlighet med artikel 12.4 tillämpas på tillåtna fiskeansträngningar i linje med de automatiska årliga minskningarna av fiskedödligheten (enligt artiklarna 7 och 8) och de automatiska årliga TAC-minskningarna (enligt artikel 9) har de tillåtna fiskeansträngningarna minskats med 25 % per år 2009–2012 i de områden där artikel 9 har tillämpats och minskats betydligt i de områden där artikel 8 har tillämpats. Sedan torskplanen trädde i kraft har följaktligen tilldelningarna av högsta tillåtna fiskeansträngning minskats betydligt för de viktigaste redskapen för torskfiske. Enligt vetenskapliga utlåtanden kan det inte visas att sådana automatiska årliga minskningar av den tillåtna fiskeansträngningen har lett till de förväntade minskningarna av fiskedödligheten. I praktiken har de automatiska årliga minskningarna av ansträngningarna även tagit bort eller minskat incitamenten för fiskare att minska fiskedödligheten på de andra sätt som föreskrivs i artikel 13. Den fortsatta tillämpningen av de automatiska årliga minskningarna av ansträngningarna skulle inte leda till att torskplanens mål uppnås, utan skulle få stora ekonomiska och sociala effekter på de fartygssegment som använder samma redskap men som huvudsakligen fiskar andra arter än torsk. Man bör därför göra det möjligt att använda en mer flexibel metod som medger att den automatiska årliga minskningen av fiskeansträngningen tillfälligt ställs in utan att torskplanens mål äventyras.

| (6) | Det är därför väsentligt att artiklarna 9 och 12 i torskplanen ändras snarast, så att det blir möjligt att tillämpa de nya bestämmelserna när fiskemöjligheterna för 2013 ska fastställas. |
| --- | --- |

(6)

Det är därför väsentligt att artiklarna 9 och 12 i torskplanen ändras snarast, så att det blir möjligt att tillämpa de nya bestämmelserna när fiskemöjligheterna för 2013 ska fastställas.

| (7) | Enligt artikel 43.2 i EUF-fördraget ska Europaparlamentet och rådet, i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén, upprätta den gemensamma organisation av fiskerimarknaderna som föreskrivs i artikel 40.1 och övriga bestämmelser som behövs för att uppnå målen för den gemensamma fiskeripolitiken. I artikel 43.3 i EUF-fördraget föreskrivs att rådet på förslag av kommissionen ska besluta om åtgärder om fastställande och fördelning av fiskerimöjligheter. |
| --- | --- |

(7)

Enligt artikel 43.2 i EUF-fördraget ska Europaparlamentet och rådet, i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén, upprätta den gemensamma organisation av fiskerimarknaderna som föreskrivs i artikel 40.1 och övriga bestämmelser som behövs för att uppnå målen för den gemensamma fiskeripolitiken. I artikel 43.3 i EUF-fördraget föreskrivs att rådet på förslag av kommissionen ska besluta om åtgärder om fastställande och fördelning av fiskerimöjligheter.

| (8) | Genom ändringarna av artiklarna 9 och 12 fastställs närmare särskilda bestämmelser för fastställande av fiskemöjligheter uttryckta i TAC och begränsningar av fiskeansträngningen. De gällande bestämmelserna för fastställande av fiskemöjligheter anpassas utan att torskplanens mål ändras. De utgör följaktligen åtgärder om fastställande och fördelning av TAC och begränsningar av fiskeansträngningen, och får varken betraktas som bestämmelser om upprättande av en gemensam organisation av fiskerimarknaderna eller som andra bestämmelser som behövs för att uppnå målen för den gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

(8)

Genom ändringarna av artiklarna 9 och 12 fastställs närmare särskilda bestämmelser för fastställande av fiskemöjligheter uttryckta i TAC och begränsningar av fiskeansträngningen. De gällande bestämmelserna för fastställande av fiskemöjligheter anpassas utan att torskplanens mål ändras. De utgör följaktligen åtgärder om fastställande och fördelning av TAC och begränsningar av fiskeansträngningen, och får varken betraktas som bestämmelser om upprättande av en gemensam organisation av fiskerimarknaderna eller som andra bestämmelser som behövs för att uppnå målen för den gemensamma fiskeripolitiken.

| (9) | Förordning (EG) nr 1342/2008 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Förordning (EG) nr 1342/2008 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 1342/2008 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 9 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 9
  Särskilt förfarande för fastställande av TAC
  1.   Om det inte finns tillräcklig information för att fastställa en TAC i enlighet med artikel 7, ska TAC för torskbestånden i Kattegatt, väster om Skottland och Irländska sjön fastställas till den nivå som anges i vetenskapliga utlåtanden. Om den nivå som anges i vetenskapliga utlåtanden emellertid är mer än 20 % högre än det föregående årets TAC ska det fastställas en TAC som är 20 % högre än det föregående årets TAC, eller om den nivå som anges i vetenskapliga utlåtanden är mer än 20 % lägre än det föregående årets TAC ska det fastställas en TAC som är 20 % lägre än det föregående årets TAC.
  2.   Genom undantag från punkt 1, om det i vetenskapliga utlåtanden anges att inget riktat fiske bör förekomma och att






  a) | bifångsterna bör minimeras eller minskas till lägsta möjliga nivå, och/eller |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 9 ska ersättas med följande:

”Artikel 9

Särskilt förfarande för fastställande av TAC

1.   Om det inte finns tillräcklig information för att fastställa en TAC i enlighet med artikel 7, ska TAC för torskbestånden i Kattegatt, väster om Skottland och Irländska sjön fastställas till den nivå som anges i vetenskapliga utlåtanden. Om den nivå som anges i vetenskapliga utlåtanden emellertid är mer än 20 % högre än det föregående årets TAC ska det fastställas en TAC som är 20 % högre än det föregående årets TAC, eller om den nivå som anges i vetenskapliga utlåtanden är mer än 20 % lägre än det föregående årets TAC ska det fastställas en TAC som är 20 % lägre än det föregående årets TAC.

2.   Genom undantag från punkt 1, om det i vetenskapliga utlåtanden anges att inget riktat fiske bör förekomma och att

a)

bifångsterna bör minimeras eller minskas till lägsta möjliga nivå, och/eller

| b) | torskfångsterna bör minskas till lägsta möjliga nivå, |
| --- | --- |

b)

torskfångsterna bör minskas till lägsta möjliga nivå,

får rådet besluta att inte tillämpa en årlig justering av TAC under det följande året eller de följande åren, på villkor att den TAC som fastställts endast gäller bifångst.

3.   Om det inte finns tillräcklig information för att fastställa en TAC i enlighet med artikel 8, ska TAC för torskbestånden i Nordsjön, Skagerrak och östra delen av Engelska kanalen fastställas genom tillämpning i tillämpliga delar av punkterna 1 och 2, såvida inte samråd med Norge leder till en annan TAC-nivå.

4.   Om det i vetenskapliga utlåtanden anges att tillämpning av bestämmelserna i artikel 8.1–8.4 inte är lämplig för att uppfylla planens mål, får rådet, trots ovannämnda bestämmelser, besluta om en alternativ TAC-nivå.”

| 2. | Artikel 12 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 4 ska ersättas med följande:
  ”4.   För aggregerade ansträngningsgrupper där den procentuella kumulativa fångsten som beräknas i enlighet med punkt 3 d är lika med eller överstiger 20 % ska årliga justeringar göras. Den högsta tillåtna fiskeansträngningen för de berörda grupperna ska beräknas enligt följande:






  a) | Vid tillämpning av artikel 7 eller 8, genom att för baslinjen tillämpa samma procentuella justering som anges för fiskedödlighet i de artiklarna. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Artikel 12 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.   För aggregerade ansträngningsgrupper där den procentuella kumulativa fångsten som beräknas i enlighet med punkt 3 d är lika med eller överstiger 20 % ska årliga justeringar göras. Den högsta tillåtna fiskeansträngningen för de berörda grupperna ska beräknas enligt följande:

a)

Vid tillämpning av artikel 7 eller 8, genom att för baslinjen tillämpa samma procentuella justering som anges för fiskedödlighet i de artiklarna.

| b) | Vid tillämpning av artikel 9, genom att tillämpa samma procentuella justering för fiskeansträngningen som för justeringen av TAC jämfört med det föregående året.” |
| --- | --- |

b)

Vid tillämpning av artikel 9, genom att tillämpa samma procentuella justering för fiskeansträngningen som för justeringen av TAC jämfört med det föregående året.”

| b) | Följande punkt ska läggas till:
  ”6.   Genom undantag från punkt 4 får rådet, om den högsta tillåtna fiskeansträngningen har minskats fyra år i rad, besluta att inte tillämpa en årlig justering av den högsta tillåtna fiskeansträngningen under det följande året eller de följande åren.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt ska läggas till:

”6.   Genom undantag från punkt 4 får rådet, om den högsta tillåtna fiskeansträngningen har minskats fyra år i rad, besluta att inte tillämpa en årlig justering av den högsta tillåtna fiskeansträngningen under det följande året eller de följande åren.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2013.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 december 2012.

På rådets vägnar

S. ALETRARIS

Ordförande

---

(1)  EUT L 348, 24.12.2008, s. 20.

1

---

| 21.12.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/13

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1244/2012

av den 20 december 2012

om genomförande av artikel 11.1 i förordning (EU) nr 753/2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, grupper, företag och enheter med anledning av situationen i Afghanistan

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EU) nr 753/2011 av den 1 augusti 2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, grupper, företag och enheter med anledning av situationen i Afghanistan (1), särskilt artikel 11.1, och

av följande skäl:

| (1) | Den 1 augusti 2011 antog rådet förordning (EU) nr 753/2011. |
| --- | --- |

(1)

Den 1 augusti 2011 antog rådet förordning (EU) nr 753/2011.

| (2) | Den 20 november 2012 antog Förenta nationernas säkerhetsråds kommitté som inrättats i enlighet med punkt 30 i säkerhetsrådets resolution 1988 (2011) ändringarna i förteckningen över de personer, grupper, företag och enheter som omfattas av restriktiva åtgärder. |
| --- | --- |

(2)

Den 20 november 2012 antog Förenta nationernas säkerhetsråds kommitté som inrättats i enlighet med punkt 30 i säkerhetsrådets resolution 1988 (2011) ändringarna i förteckningen över de personer, grupper, företag och enheter som omfattas av restriktiva åtgärder.

| (3) | Bilaga I till förordning (EU) nr 753/2011 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Bilaga I till förordning (EU) nr 753/2011 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EU) nr 753/2011 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 december 2012.

På rådets vägnar

E. FLOURENTZOU

Ordförande

---

(1)  EUT L 199, 2.8.2011, s. 1.

1

---

BILAGA

| I. | Uppgifterna nedan ska läggas till i förteckningen i bilaga I till förordning (EU) nr 753/2011 |
| --- | --- |

I.

A.   Personer associerade med talibanerna

| 1. | Mohammed Qasim Sadozai Khudai Rahmin (alias Muhammad Qasim)
  Titel: Haji. Född: mellan 1975 och 1976. Födelseort: byn Minar, distriktet Garmser, provinsen Helmand, Afghanistan. Nationalitet: afghansk. Nationellt id-nummer: a) nationellt afghanskt id-kort (tazkira) nr 57388 utfärdat i distriktet Lashkar Gah, provinsen Helmand, Afghanistan. b) Bosättningskort nr 665, Ayno Maina, provinsen Kandahar, Afghanistan. Adress: a) Wesh, distriktet Spin Boldak, provinsen Kandahar, Afghanistan. b) Safaar Bazaar, distriktet Garmser, provinsen Helmand, Afghanistan. c) Room number 33, 5th Floor Sarafi Market, Kandahar City, provinsen Kandahar, Afghanistan. Övriga upplysningar: a) Ägare till Rahat Ltd Inblandad i vapenleveranser till talibanerna, inklusive improviserade sprängladdningar. b) Faderns namn är Haji Mullah Wali. Faderns namn är alternativt Haji Sadozai. Farfaderns namn är Khudai Rahim. Uppförd på FN-förteckningen: 21.11.2012. |
| --- | --- |

1.

Mohammed Qasim Sadozai Khudai Rahmin (alias Muhammad Qasim)

Titel: Haji. Född: mellan 1975 och 1976. Födelseort: byn Minar, distriktet Garmser, provinsen Helmand, Afghanistan. Nationalitet: afghansk. Nationellt id-nummer: a) nationellt afghanskt id-kort (tazkira) nr 57388 utfärdat i distriktet Lashkar Gah, provinsen Helmand, Afghanistan. b) Bosättningskort nr 665, Ayno Maina, provinsen Kandahar, Afghanistan. Adress: a) Wesh, distriktet Spin Boldak, provinsen Kandahar, Afghanistan. b) Safaar Bazaar, distriktet Garmser, provinsen Helmand, Afghanistan. c) Room number 33, 5th Floor Sarafi Market, Kandahar City, provinsen Kandahar, Afghanistan. Övriga upplysningar: a) Ägare till Rahat Ltd Inblandad i vapenleveranser till talibanerna, inklusive improviserade sprängladdningar. b) Faderns namn är Haji Mullah Wali. Faderns namn är alternativt Haji Sadozai. Farfaderns namn är Khudai Rahim. Uppförd på FN-förteckningen: 21.11.2012.

B.   Enheter och andra grupper och företag associerade med talibanerna

| 1. | Rahat Ltd (alias a) Rahat Trading Company b) Haji Muhammad Qasim Sarafi c) New Chagai Trading)
  Adress: a) Branch Office 1: Room number 33, 5th Floor, Sarafi Market, Kandahar city, provinsen Kandahar, Afghanistan. b) Branch Office 2: Shop number 4, Azizi Bank, Haji Muhammad Isa Market, Wesh, Spin Boldak, provinsen Kandahar, Afghanistan. c) Branch Office 3: Safaar Bazaar, distriktet Garmser, provinsen Helmand, Afghanistan. d) Branch Office 4: Lashkar Gah, provinsen Helmand, Afghanistan. e) Branch Office 5: distriktet Gereshk, provinsen Helmand, Afghanistan. f) Branch Office 6: distriktet Zaranj, provinsen Nimroz, Afghanistan. g) Branch Office 7: i Dr Barno Road, Quetta, Pakistan, ii Haji Mohammed Plaza, Tol Aram Road, nära Jamaluddin Afghani Road, Quetta, Pakistan, iii Kandahari Bazaar, Quetta, Pakistan. h) Branch Office 8: Chaman, provinsen Baluchistan, Pakistan. i) Branch Office 9: Chaghi Bazaar, Chaghi, provinsen Baluchistan, Pakistan. j) Branch Office 10: Zahedan, provinsen Zabol, Iran. Övriga upplysningar: a) Den talibanska ledningen utnyttjade Rahat Ltd för att överföra medel från externa givare och narkotikahandel i avsikt att finansiera talibanernas verksamhet 2011 och 2012. b) Ägd av Mohammed Qasim Sadozai Khudai Rahim. c) Mohammad Naim Barich Khudaidad är också associerad. Uppförd på FN-förteckningen: 21.11.2012. |
| --- | --- |

1.

Rahat Ltd (alias a) Rahat Trading Company b) Haji Muhammad Qasim Sarafi c) New Chagai Trading)

Adress: a) Branch Office 1: Room number 33, 5th Floor, Sarafi Market, Kandahar city, provinsen Kandahar, Afghanistan. b) Branch Office 2: Shop number 4, Azizi Bank, Haji Muhammad Isa Market, Wesh, Spin Boldak, provinsen Kandahar, Afghanistan. c) Branch Office 3: Safaar Bazaar, distriktet Garmser, provinsen Helmand, Afghanistan. d) Branch Office 4: Lashkar Gah, provinsen Helmand, Afghanistan. e) Branch Office 5: distriktet Gereshk, provinsen Helmand, Afghanistan. f) Branch Office 6: distriktet Zaranj, provinsen Nimroz, Afghanistan. g) Branch Office 7: i Dr Barno Road, Quetta, Pakistan, ii Haji Mohammed Plaza, Tol Aram Road, nära Jamaluddin Afghani Road, Quetta, Pakistan, iii Kandahari Bazaar, Quetta, Pakistan. h) Branch Office 8: Chaman, provinsen Baluchistan, Pakistan. i) Branch Office 9: Chaghi Bazaar, Chaghi, provinsen Baluchistan, Pakistan. j) Branch Office 10: Zahedan, provinsen Zabol, Iran. Övriga upplysningar: a) Den talibanska ledningen utnyttjade Rahat Ltd för att överföra medel från externa givare och narkotikahandel i avsikt att finansiera talibanernas verksamhet 2011 och 2012. b) Ägd av Mohammed Qasim Sadozai Khudai Rahim. c) Mohammad Naim Barich Khudaidad är också associerad. Uppförd på FN-förteckningen: 21.11.2012.

---

| 21.12.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/15

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 1245/2012

av den 20 december 2012

om ändring av förordning (EU) nr 359/2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Iran

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 215.2,

med beaktande av rådets beslut 2011/235/Gusp av den 12 april 2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter med hänsyn till situationen i Iran (1),

med beaktande av det gemensamma förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt Europeiska kommissionen, och

av följande skäl:

| (1) | Som en reaktion på försämringen av människorättssituationen i Iran införde rådet den 12 april 2011 genom förordning (EU) nr 359/2011 (2) restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ i enlighet med beslut 2011/235/Gusp. |
| --- | --- |

(1)

Som en reaktion på försämringen av människorättssituationen i Iran införde rådet den 12 april 2011 genom förordning (EU) nr 359/2011 (2) restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ i enlighet med beslut 2011/235/Gusp.

| (2) | Den 20 december 2012 antog rådet beslut 2012/810/Gusp (3) om ändring av beslut 2011/235/Gusp vad gäller räckvidden för åtgärderna avseende utrustning som kan användas för internt förtryck. |
| --- | --- |

(2)

Den 20 december 2012 antog rådet beslut 2012/810/Gusp (3) om ändring av beslut 2011/235/Gusp vad gäller räckvidden för åtgärderna avseende utrustning som kan användas för internt förtryck.

| (3) | Dessa åtgärder omfattas av tillämpningsområdet för fördraget, och lagstiftningsåtgärder på unionsnivå är därför nödvändiga för att genomföra dem, särskilt för att säkerställa att de tillämpas på ett enhetligt sätt av ekonomiska aktörer i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

(3)

Dessa åtgärder omfattas av tillämpningsområdet för fördraget, och lagstiftningsåtgärder på unionsnivå är därför nödvändiga för att genomföra dem, särskilt för att säkerställa att de tillämpas på ett enhetligt sätt av ekonomiska aktörer i alla medlemsstater.

| (4) | Förordning (EU) nr 359/2011 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Förordning (EU) nr 359/2011 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | Denna förordning bör träda i kraft omedelbart. |
| --- | --- |

(5)

Denna förordning bör träda i kraft omedelbart.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 1a i förordning (EU) nr 359/2011 ska ändras på följande sätt:

| 1. | det befintliga stycket ska betecknas punkt 1, |
| --- | --- |

1.

det befintliga stycket ska betecknas punkt 1,

| 2. | följande punkt ska läggas till:
  ”2.   Utan hinder av punkt 1 får de behöriga myndigheter i medlemsstaterna som förtecknas i bilaga II på villkor som de finner lämpliga ge tillstånd till försäljning, leverans, överföring eller export av utrustning enligt bilaga III som kan användas för internt förtryck, under förutsättning att den är avsedd enbart som skydd för unionens och dess medlemsstaters personal i Iran, eller till tillhandahållande av tekniskt bistånd eller förmedlingstjänster eller av finansiering eller ekonomiskt bistånd som avses i punkterna 1 b och 1 c som rör sådan utrustning.” |
| --- | --- |

2.

följande punkt ska läggas till:

”2.   Utan hinder av punkt 1 får de behöriga myndigheter i medlemsstaterna som förtecknas i bilaga II på villkor som de finner lämpliga ge tillstånd till försäljning, leverans, överföring eller export av utrustning enligt bilaga III som kan användas för internt förtryck, under förutsättning att den är avsedd enbart som skydd för unionens och dess medlemsstaters personal i Iran, eller till tillhandahållande av tekniskt bistånd eller förmedlingstjänster eller av finansiering eller ekonomiskt bistånd som avses i punkterna 1 b och 1 c som rör sådan utrustning.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 december 2012.

På rådets vägnar

E. FLOURENTZOU

Ordförande

---

(1)  EUT L 100, 14.4.2011, s. 51.

1

(2)  EUT L 100, 14.4.2011, s. 1.

2

(3)  Se sidan 49 i detta nummer av EUT.

3

---

| 21.12.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/16

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1246/2012

av den 19 december 2012

om ändring av förordning (EG) nr 616/2007 om öppnande och förvaltning av gemenskapstullkvoter för fjäderfäkött med ursprung i Brasilien, Thailand och andra tredjeländer och om undantag från den förordningen under 2012–2013

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1), särskilt artiklarna 144.1 och 148 jämförda med artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | I avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Brasilien respektive avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Thailand, vilka godkänts genom rådets beslut 2012/792/EU (2), anges vilka nya kvantiteter bearbetat fjäderfäkött som bör tilldelas Brasilien, Thailand och andra tredjeländer. Det är därför lämpligt att ändra kommissionens förordning (EG) nr 616/2007 (3) mot bakgrund av dessa nya kvantiteter. |
| --- | --- |

(1)

I avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Brasilien respektive avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Thailand, vilka godkänts genom rådets beslut 2012/792/EU (2), anges vilka nya kvantiteter bearbetat fjäderfäkött som bör tilldelas Brasilien, Thailand och andra tredjeländer. Det är därför lämpligt att ändra kommissionens förordning (EG) nr 616/2007 (3) mot bakgrund av dessa nya kvantiteter.

| (2) | I förordning (EG) nr 616/2007 föreskrivs en särskild metod för förvaltningen av tullkvoterna som bygger på de berörda produkternas ursprung. De nya kvoterna bör förvaltas enligt samma princip. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EG) nr 616/2007 föreskrivs en särskild metod för förvaltningen av tullkvoterna som bygger på de berörda produkternas ursprung. De nya kvoterna bör förvaltas enligt samma princip.

| (3) | Förordning (EG) nr 616/2007 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 616/2007 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | Avtalen med Brasilien och Thailand träder i kraft den 1 mars 2013 och de aktuella kvoterna öppnas årligen för perioden 1 juli–30 juni. Det är därför lämpligt att föreskriva undantag från vissa bestämmelser i förordning (EG) nr 616/2007 i dess ändrade lydelse enligt denna förordning. Den årliga kvantiteten för kvotåret 2012/2013 bör minskas proportionellt. Eftersom det inte är möjligt att lämna in ansökningar i förväg för de nya kvoter som börjar gälla den 1 mars 2013 är det lämpligt att införa en enhetlig kvotperiod som löper från och med den 1 mars 2013 till och med den 30 juni 2013 och att föreskriva ett undantag från den normala ansökningsperiod som fastställs i artikel 5.1 i förordning (EG) nr 616/2007. Importlicensernas giltighetstid bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Avtalen med Brasilien och Thailand träder i kraft den 1 mars 2013 och de aktuella kvoterna öppnas årligen för perioden 1 juli–30 juni. Det är därför lämpligt att föreskriva undantag från vissa bestämmelser i förordning (EG) nr 616/2007 i dess ändrade lydelse enligt denna förordning. Den årliga kvantiteten för kvotåret 2012/2013 bör minskas proportionellt. Eftersom det inte är möjligt att lämna in ansökningar i förväg för de nya kvoter som börjar gälla den 1 mars 2013 är det lämpligt att införa en enhetlig kvotperiod som löper från och med den 1 mars 2013 till och med den 30 juni 2013 och att föreskriva ett undantag från den normala ansökningsperiod som fastställs i artikel 5.1 i förordning (EG) nr 616/2007. Importlicensernas giltighetstid bör ändras i enlighet med detta.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändring av förordning (EG) nr 616/2007

Förordning (EG) nr 616/2007 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 1 ska punkt 1 ersättas med följande:
  ”1.   De tullkvoter som anges i bilaga I till denna förordning öppnas härmed för import av de produkter som omfattas av de avtal mellan unionen och Brasilien och mellan unionen och Thailand som godkänts genom beslut 2007/360/EG respektive rådets beslut 2012/792/EU (4).
  Tullkvoterna ska öppnas på årsbasis för perioden från och med den 1 juli till och med den 30 juni. |
| --- | --- |

1.

I artikel 1 ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.   De tullkvoter som anges i bilaga I till denna förordning öppnas härmed för import av de produkter som omfattas av de avtal mellan unionen och Brasilien och mellan unionen och Thailand som godkänts genom beslut 2007/360/EG respektive rådets beslut 2012/792/EU (4).

Tullkvoterna ska öppnas på årsbasis för perioden från och med den 1 juli till och med den 30 juni.

| 2. | Artikel 3 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 3
  1.   Med undantag av kvoterna i grupperna 3, 4B, 5B och 6B ska den fastställda kvantiteten för den årliga kvotperioden fördelas på fyra delperioder enligt följande:






  a) | 30 % för perioden 1 juli–30 september. |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 3 ska ersättas med följande:

”Artikel 3

1.   Med undantag av kvoterna i grupperna 3, 4B, 5B och 6B ska den fastställda kvantiteten för den årliga kvotperioden fördelas på fyra delperioder enligt följande:

a)

30 % för perioden 1 juli–30 september.

| b) | 30 % för perioden 1 oktober–31 december. |
| --- | --- |

b)

30 % för perioden 1 oktober–31 december.

| c) | 20 % för perioden 1 januari–31 mars. |
| --- | --- |

c)

20 % för perioden 1 januari–31 mars.

| d) | 20 % för perioden 1 april–30 juni. |
| --- | --- |

d)

20 % för perioden 1 april–30 juni.

2.   De fastställda årliga kvantiteterna för grupperna 3, 4B, 5B och 6B ska inte fördelas på delperioder.

3.   De årliga kvantiteter som fastställs för grupperna 5A och 5B ska förvaltas genom att det först tilldelas importrättigheter och sedan utfärdas importlicenser.”

| 3. | Artikel 4 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska i första och andra stycket ”grupp 5” ersättas med ”grupperna 5A och 5B”. |
| --- | --- | --- |

3.

Artikel 4 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska i första och andra stycket ”grupp 5” ersättas med ”grupperna 5A och 5B”.

| b) | I punkt 4 ska ”grupperna 3, 6 och 8” ersättas med ”grupperna 3, 6A, 6B och 8”. |
| --- | --- |

b)

I punkt 4 ska ”grupperna 3, 6 och 8” ersättas med ”grupperna 3, 6A, 6B och 8”.

| c) | Punkt 5 ska ändras på följande sätt:






  i) | I första stycket ska ”andra grupper än 5” ersättas med ”andra grupper än 5A och 5B”. |
| --- | --- | --- |

c)

Punkt 5 ska ändras på följande sätt:

i)

I första stycket ska ”andra grupper än 5” ersättas med ”andra grupper än 5A och 5B”.

| ii) | I andra stycket led b) ska ”grupperna 3, 6 och 8” ersättas med ”grupperna 3, 6A, 6B och 8”. |
| --- | --- |

ii)

I andra stycket led b) ska ”grupperna 3, 6 och 8” ersättas med ”grupperna 3, 6A, 6B och 8”.

| iii) | I tredje stycket ska ”grupp 5” ersättas med ”grupperna 5A och 5B”. |
| --- | --- |

iii)

I tredje stycket ska ”grupp 5” ersättas med ”grupperna 5A och 5B”.

| d) | I punkt 6 ska ”grupperna 3, 6 och 8” ersättas med ”grupperna 3, 6A, 6B och 8”. |
| --- | --- |

d)

I punkt 6 ska ”grupperna 3, 6 och 8” ersättas med ”grupperna 3, 6A, 6B och 8”.

| e) | I punkt 7 tredje stycket ska ”grupperna 3 och 6” ersättas med ”grupperna 3, 6A och 6B”. |
| --- | --- |

e)

I punkt 7 tredje stycket ska ”grupperna 3 och 6” ersättas med ”grupperna 3, 6A och 6B”.

| 4. | Artikel 5 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Ansökningar om importrättigheter för grupperna 5A och 5B och om importlicenser för övriga grupper får endast lämnas in under de sju första dagarna av den tredje månaden före varje kvotperiod eller delperiod.” |
| --- | --- | --- |

4.

Artikel 5 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Ansökningar om importrättigheter för grupperna 5A och 5B och om importlicenser för övriga grupper får endast lämnas in under de sju första dagarna av den tredje månaden före varje kvotperiod eller delperiod.”

| b) | I punkt 2 ska ”grupp 5” ersättas med ”grupperna 5A och 5B” och ”grupperna 1, 4 och 7” ska ersättas med ”grupperna 1, 4A, 4B och 7”. |
| --- | --- |

b)

I punkt 2 ska ”grupp 5” ersättas med ”grupperna 5A och 5B” och ”grupperna 1, 4 och 7” ska ersättas med ”grupperna 1, 4A, 4B och 7”.

| c) | Punkt 3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Medlemsstaterna ska, senast den fjortonde dagen i den månad då ansökningarna lämnades in, till kommissionen anmäla de totala kvantiteter i kilogram som begärts, fördelade på löpnummer och ursprung.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   Medlemsstaterna ska, senast den fjortonde dagen i den månad då ansökningarna lämnades in, till kommissionen anmäla de totala kvantiteter i kilogram som begärts, fördelade på löpnummer och ursprung.”

| d) | I punkt 5 första och andra stycket ska ”grupp 5” ersättas med ”grupperna 5A och 5B.” |
| --- | --- |

d)

I punkt 5 första och andra stycket ska ”grupp 5” ersättas med ”grupperna 5A och 5B.”

| 5. | Artikel 6 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ändras på följande sätt:






  i) | I led a ska ”grupp 5” ersättas med ”grupperna 5A och 5B”. |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Artikel 6 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ändras på följande sätt:

i)

I led a ska ”grupp 5” ersättas med ”grupperna 5A och 5B”.

| ii) | Led b ska ersättas med följande:






  ”b) | i fråga om grupperna 5A och 5B, senast den tionde dagen i månaden efter varje kvotperiod eller delperiod, de kvantiteter som omfattas av de licenser som de utfärdat under den kvotperioden eller delperioden.” |
| --- | --- | --- |

ii)

Led b ska ersättas med följande:

”b)

i fråga om grupperna 5A och 5B, senast den tionde dagen i månaden efter varje kvotperiod eller delperiod, de kvantiteter som omfattas av de licenser som de utfärdat under den kvotperioden eller delperioden.”

| b) | Punkt 3 andra stycket ska ersättas med följande:
  ”För grupperna 3, 4B, 5B och 6B ska den anmälan som avses i led a i första stycket inte tillämpas.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 andra stycket ska ersättas med följande:

”För grupperna 3, 4B, 5B och 6B ska den anmälan som avses i led a i första stycket inte tillämpas.”

| c) | Punkt 4 ska ersättas med följande:
  ”4.   De kvantiteter som omfattas av punkterna 1 och 3 ska uttryckas i kilogram och fördelas per löpnummer. De kvantiteter som omfattas av punkt 2 ska uttryckas i kilogram och fördelas per löpnummer och ursprung.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.   De kvantiteter som omfattas av punkterna 1 och 3 ska uttryckas i kilogram och fördelas per löpnummer. De kvantiteter som omfattas av punkt 2 ska uttryckas i kilogram och fördelas per löpnummer och ursprung.”

| (6) | I artikel 7 ska punkt 1 ersättas med följande:
  ”1.   Med avvikelse från artikel 22 i kommissionens förordning (EG) nr 376/2008 (5) ska giltighetstiden för importlicenserna vara 150 dagar från och med den första dagen av den kvotperiod eller delperiod som de utfärdats för.
  I fråga om grupperna 5A och 5B ska dock licenserna vara giltiga under 15 arbetsdagar från och med licensens faktiska utfärdandedag i enlighet med artikel 22.2 i förordning (EG) nr 376/2008. Importrättigheter ska vara giltiga från och med den första dagen i den kvotperiod eller delperiod som ansökan avser, och till och med den 30 juni i samma kvotperiod. |
| --- | --- |

(6)

I artikel 7 ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.   Med avvikelse från artikel 22 i kommissionens förordning (EG) nr 376/2008 (5) ska giltighetstiden för importlicenserna vara 150 dagar från och med den första dagen av den kvotperiod eller delperiod som de utfärdats för.

I fråga om grupperna 5A och 5B ska dock licenserna vara giltiga under 15 arbetsdagar från och med licensens faktiska utfärdandedag i enlighet med artikel 22.2 i förordning (EG) nr 376/2008. Importrättigheter ska vara giltiga från och med den första dagen i den kvotperiod eller delperiod som ansökan avser, och till och med den 30 juni i samma kvotperiod.

| (7) | Artikel 8 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 8
  1.   För övergången till fri omsättning inom de kvoter som avses i artikel 1 i denna förordning ska det krävas att ett ursprungsintyg uppvisas som utfärdats av de behöriga myndigheterna i Brasilien (för grupperna 1, 4A, 4B, och 7) eller Thailand (för grupperna 2, 5A och 5B) i enlighet med artiklarna 55–65 i förordning (EEG) nr 2454/93.
  2.   Punkt 1 ska inte tillämpas på grupperna 3, 6A, 6B och 8.” |
| --- | --- |

(7)

Artikel 8 ska ersättas med följande:

”Artikel 8

1.   För övergången till fri omsättning inom de kvoter som avses i artikel 1 i denna förordning ska det krävas att ett ursprungsintyg uppvisas som utfärdats av de behöriga myndigheterna i Brasilien (för grupperna 1, 4A, 4B, och 7) eller Thailand (för grupperna 2, 5A och 5B) i enlighet med artiklarna 55–65 i förordning (EEG) nr 2454/93.

2.   Punkt 1 ska inte tillämpas på grupperna 3, 6A, 6B och 8.”

| (8) | Bilaga I ska ersättas med texten i bilaga I till den här förordningen. |
| --- | --- |

(8)

Bilaga I ska ersättas med texten i bilaga I till den här förordningen.

Artikel 2

Undantag från förordning (EG) nr 616/2007

För kvotperioden 1 juli 2012–30 juni 2013 och beträffande tullkvoterna motsvarande löpnumren 09.4251, 09.4252, 09.4253, 09.4254, 09.4255, 09.4256, 09.4257, 09.4258, 09.4259, 09.4260, 09.4261, 09.4262, 09.4263, 09.4264 och 09.4265, i enlighet med bilaga I till förordning (EG) nr 616/2007 i dess ändrade lydelse enligt artikel 1 i denna förordning, ska följande undantag tillämpas:

| a) | Kvotperioden ska vara öppen från och med den 1 mars 2013 till och med den 30 juni 2013 och den totala årliga kvantiteten ska minskas med 67 %. |
| --- | --- |

a)

Kvotperioden ska vara öppen från och med den 1 mars 2013 till och med den 30 juni 2013 och den totala årliga kvantiteten ska minskas med 67 %.

| b) | De delperioder som anges i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 616/2007 ska inte tillämpas. |
| --- | --- |

b)

De delperioder som anges i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 616/2007 ska inte tillämpas.

| c) | Ansökningar om importlicenser och om importrättigheter enligt artikel 5.1 i förordning 616/2007 får först lämnas in under de sju första dagarna i januari 2013. |
| --- | --- |

c)

Ansökningar om importlicenser och om importrättigheter enligt artikel 5.1 i förordning 616/2007 får först lämnas in under de sju första dagarna i januari 2013.

| d) | Importlicenserna för alla grupper, utom grupperna 5A och 5B, ska vara giltiga från och med den 1 mars till och med den 30 juni 2013. |
| --- | --- |

d)

Importlicenserna för alla grupper, utom grupperna 5A och 5B, ska vara giltiga från och med den 1 mars till och med den 30 juni 2013.

Artikel 3

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2013.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 december 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 351, 21.12.2012, s. 47.

2

(3)  EUT L 147, 5.6.2007, s. 3.

3

(4)  EUT L 351, 21.12.2012, s. 47.”

4

(5)  EUT L 114, 26.4.2008, s. 3.”

5

---

BILAGA

”BILAGA I

Fjäderfäkött, saltat eller i saltlake
   (1)

| Land | Grupp | Kvoten öppnas | Löpnummer | KN-nummer | Tullsats | Årliga kvantiteter

  (i ton) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brasilien | 1 | Varje kvartal | 09.4211 | ex 0210 99 39 | 15,4 % | 170 807 |
| Thailand | 2 | Varje kvartal | 09.4212 | ex 0210 99 39 | 15,4 % | 92 610 |
| Övriga | 3 | Årligen | 09.4213 | ex 0210 99 39 | 15,4 % | 828 |

Land

Grupp

Kvoten öppnas

Löpnummer

KN-nummer

Tullsats

Årliga kvantiteter

(i ton)

Brasilien

1

Varje kvartal

09.4211

ex 0210 99 39

15,4 %

170 807

Thailand

2

Varje kvartal

09.4212

ex 0210 99 39

15,4 %

92 610

Övriga

3

Årligen

09.4213

ex 0210 99 39

15,4 %

828

Beredningar av fjäderfäkött, utom kalkonkött

| Land | Grupp | Kvoten öppnas | Löpnummer | KN-nummer | Tullsats | Årliga kvantiteter

  (i ton) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brasilien | 4A | Varje kvartal | 09.4214 | 1602 32 19 | 8 % | 79 477 |
| 09.4251 | 1602 32 11 | 630 euro/ton | 15 800 |
| 09.4252 | 1602 32 30 | 10,9 % | 62 905 |
| 4B | Årligen | 09.4253 | 1602 32 90 | 10,9 % | 295 |
| Thailand | 5A | Varje kvartal | 09.4215 | 1602 32 19 | 8 % | 160 033 |
| 09.4254 | 1602 32 30 | 10,9 % | 14 000 |
| 09.4255 | 1602 32 90 | 10,9 % | 2 100 |
| 09.4256 | 1602 39 29 | 10,9 % | 13 500 |
| 5B | Årligen | 09.4257 | 1602 39 21 | 630 euro/ton | 10 |
| 09.4258 | ex 1602 39 85 (2) | 10,9 % | 600 |
| 09.4259 | ex 1602 39 85 (3) | 10,9 % | 600 |
| Övriga | 6A | Varje kvartal | 09.4216 | 1602 32 19 | 8 % | 11 443 |
| 09.4260 | 1602 32 30 | 10,9 % | 2 800 |
| 6B | Årligen | 09.4261 | 1602 32 11 | 630 euro/t | 340 |
| 09.4262 | 1602 32 90 | 10,9 % | 470 |
| 09.4263 | 1602 39 29 | 10,9 % | 220 |
| 09.4264 | ex 1602 39 85 (2) | 10,9 % | 148 |
| 09.4265 | ex 1602 39 85 (3) | 10,9 % | 125 |

Land

Grupp

Kvoten öppnas

Löpnummer

KN-nummer

Tullsats

Årliga kvantiteter

(i ton)

Brasilien

4A

Varje kvartal

09.4214

1602 32 19

8 %

79 477

09.4251

1602 32 11

630 euro/ton

15 800

09.4252

1602 32 30

10,9 %

62 905

4B

Årligen

09.4253

1602 32 90

10,9 %

295

Thailand

5A

Varje kvartal

09.4215

1602 32 19

8 %

160 033

09.4254

1602 32 30

10,9 %

14 000

09.4255

1602 32 90

10,9 %

2 100

09.4256

1602 39 29

10,9 %

13 500

5B

Årligen

09.4257

1602 39 21

630 euro/ton

10

09.4258

ex 1602 39 85 (2)

10,9 %

600

09.4259

ex 1602 39 85 (3)

10,9 %

600

Övriga

6A

Varje kvartal

09.4216

1602 32 19

8 %

11 443

09.4260

1602 32 30

10,9 %

2 800

6B

Årligen

09.4261

1602 32 11

630 euro/t

340

09.4262

1602 32 90

10,9 %

470

09.4263

1602 39 29

10,9 %

220

09.4264

ex 1602 39 85 (2)

10,9 %

148

09.4265

ex 1602 39 85 (3)

10,9 %

125

Beredningar av kalkonkött

| Land | Grupp | Kvoten öppnas | Löpnummer | KN-nummer | Tullsats | Årliga kvantiteter

  (i ton) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brasilien | 7 | Varje kvartal | 09.4217 | 1602 31 | 8,5 % | 92 300 |
| Övriga | 8 | Varje kvartal | 09.4218 | 1602 31 | 8,5 % | 11 596” |

Land

Grupp

Kvoten öppnas

Löpnummer

KN-nummer

Tullsats

Årliga kvantiteter

(i ton)

Brasilien

7

Varje kvartal

09.4217

1602 31

8,5 %

92 300

Övriga

8

Varje kvartal

09.4218

1602 31

8,5 %

11 596”

---

(1)  Rätten till tillträde till förmånsordningen fastställs utifrån KN-nummer och på villkoret att det kött som saltats eller lagts i saltlake är fjäderfäkött enligt nummer 0207.

1

(2)  Beredningar av kött av anka, gås, pärlhöns, innehållande 25 viktprocent eller mer, men mindre än 57 viktprocent av kött eller slaktbiprodukter av fjäderfä.

2

(3)  Beredningar av kött av anka, gås, pärlhöns, innehållande mindre än 25 viktprocent av kött eller slaktbiprodukter av fjäderfä.

3

---

| 21.12.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/20

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1247/2012

av den 19 december 2012

om fastställande av tekniska genomförandestandarder för form och frekvens för rapportering om handel till transaktionsregister enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande (1),

med beaktande av parlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (2), särskilt artikel 9.6, och

av följande skäl:

| (1) | För att undvika inkonsekvenser bör alla uppgifter som skickas till transaktionsregister i enlighet med artikel 9 i förordning (EU) nr 648/2012 ha samma regler, standarder och format som för alla transaktionsregister, alla motparter och alla typer av derivat. En unik uppsättning uppgifter bör därför användas för att beskriva en derivattransaktion. |
| --- | --- |

(1)

För att undvika inkonsekvenser bör alla uppgifter som skickas till transaktionsregister i enlighet med artikel 9 i förordning (EU) nr 648/2012 ha samma regler, standarder och format som för alla transaktionsregister, alla motparter och alla typer av derivat. En unik uppsättning uppgifter bör därför användas för att beskriva en derivattransaktion.

| (2) | En ny och generell identifieringsmetod måste utarbetas, eftersom OTC-derivat oftast inte kan identifieras med befintliga och ofta använda koder på finansmarknaderna, som internationellt standardnummer för värdepapper (nedan kallat ISIN), inte heller beskrivas med ISO-koden för klassificering av finansiella instrument (CFI-kod). En unik produktbeteckning (nedan kallad UPI) bör användas, om den finns tillgänglig och tillgodoser principerna om att vara unik, neutral, tillförlitlig, öppen, vara skalbar, tillgänglig, ha rimlig kostnad, erbjudas med lämpliga förvaltningsramar och vara godkänd för användning inom unionen. Om det inte finns någon unik produktbeteckning som uppfyller dessa krav, bör en preliminär taxonomi användas. |
| --- | --- |

(2)

En ny och generell identifieringsmetod måste utarbetas, eftersom OTC-derivat oftast inte kan identifieras med befintliga och ofta använda koder på finansmarknaderna, som internationellt standardnummer för värdepapper (nedan kallat ISIN), inte heller beskrivas med ISO-koden för klassificering av finansiella instrument (CFI-kod). En unik produktbeteckning (nedan kallad UPI) bör användas, om den finns tillgänglig och tillgodoser principerna om att vara unik, neutral, tillförlitlig, öppen, vara skalbar, tillgänglig, ha rimlig kostnad, erbjudas med lämpliga förvaltningsramar och vara godkänd för användning inom unionen. Om det inte finns någon unik produktbeteckning som uppfyller dessa krav, bör en preliminär taxonomi användas.

| (3) | Den underliggande tillgången bör identifieras med en enda identifierare, men på marknaden finns det för närvarande ingen standardiserad kod för att identifiera de underliggande tillgångarna i en korg. Motparter bör därför åläggas att åtminstone ange att den underliggande tillgången är en korg och i möjligaste mån använda ISIN-koder för standarduppgifter. |
| --- | --- |

(3)

Den underliggande tillgången bör identifieras med en enda identifierare, men på marknaden finns det för närvarande ingen standardiserad kod för att identifiera de underliggande tillgångarna i en korg. Motparter bör därför åläggas att åtminstone ange att den underliggande tillgången är en korg och i möjligaste mån använda ISIN-koder för standarduppgifter.

| (4) | För att säkerställa enhetlighet bör ett derivatkontrakts samtliga parter kunna identifieras med en unik kod. För identifiering av alla finansiella och icke-finansiella motparter, mäklare, centrala motparter och förmånstagare så snart de finns tillgängliga, bör en generell identifierare för juridisk person användas – eller en preliminär identifierare som definieras inom förvaltningsramar som är förenliga med FSB:s rekommendationer om uppgiftskrav och godkända för användning inom unionen. Syftet är framför allt en anpassning till den rapport om krav på uppgiftslämning om och aggregering av OTC-derivat som lämnats av CPSS (Committee on Payment and Settlement Systems) och IOSCO (International Organisation of Securities Commissions). I denna rapport beskrivs identifierare för juridisk person som ett verktyg för sammanställning av uppgifter. Vid handel genom ombud bör förmånstagarna definieras som enskilda eller företag för vars räkning kontraktet ingicks. |
| --- | --- |

(4)

För att säkerställa enhetlighet bör ett derivatkontrakts samtliga parter kunna identifieras med en unik kod. För identifiering av alla finansiella och icke-finansiella motparter, mäklare, centrala motparter och förmånstagare så snart de finns tillgängliga, bör en generell identifierare för juridisk person användas – eller en preliminär identifierare som definieras inom förvaltningsramar som är förenliga med FSB:s rekommendationer om uppgiftskrav och godkända för användning inom unionen. Syftet är framför allt en anpassning till den rapport om krav på uppgiftslämning om och aggregering av OTC-derivat som lämnats av CPSS (Committee on Payment and Settlement Systems) och IOSCO (International Organisation of Securities Commissions). I denna rapport beskrivs identifierare för juridisk person som ett verktyg för sammanställning av uppgifter. Vid handel genom ombud bör förmånstagarna definieras som enskilda eller företag för vars räkning kontraktet ingicks.

| (5) | Beaktas bör tillvägagångssättet i tredje länder och hos transaktionsregister när de inleder sin verksamhet. För att säkerställa en kostnadseffektiv lösning för motparter och begränsa transaktionsregisters operativa risker, bör rapporteringens startdatum även omfatta infasningsdatum för olika derivatklasser. Detta bör börja med de mest standardiserade tillgångsklasserna och därefter utvidgas till andra tillgångsklasser. Av mindre betydelse för tillsynen är de derivatkontrakt som ingicks före, på eller efter dagen då förordning (EU) nr 648/2012 trädde ikraft och som inte är utestående på eller efter rapporteringens startdag. Fortfarande måste de dock rapporteras enligt artikel 9.1 a i förordning (EU) nr 648/2012. En längre tidsfrist bör tillåtas för sådan rapportering, för att säkerställa en effektiv och proportionerlig rapporteringsordning i dessa fall och med hänsyn till svårigheterna att rekonstruera uppgifter om avslutade kontrakt. |
| --- | --- |

(5)

Beaktas bör tillvägagångssättet i tredje länder och hos transaktionsregister när de inleder sin verksamhet. För att säkerställa en kostnadseffektiv lösning för motparter och begränsa transaktionsregisters operativa risker, bör rapporteringens startdatum även omfatta infasningsdatum för olika derivatklasser. Detta bör börja med de mest standardiserade tillgångsklasserna och därefter utvidgas till andra tillgångsklasser. Av mindre betydelse för tillsynen är de derivatkontrakt som ingicks före, på eller efter dagen då förordning (EU) nr 648/2012 trädde ikraft och som inte är utestående på eller efter rapporteringens startdag. Fortfarande måste de dock rapporteras enligt artikel 9.1 a i förordning (EU) nr 648/2012. En längre tidsfrist bör tillåtas för sådan rapportering, för att säkerställa en effektiv och proportionerlig rapporteringsordning i dessa fall och med hänsyn till svårigheterna att rekonstruera uppgifter om avslutade kontrakt.

| (6) | Denna förordning grundas på förslag till tekniska genomförandestandarder som kommissionen mottagit från Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (nedan kallad Esma). |
| --- | --- |

(6)

Denna förordning grundas på förslag till tekniska genomförandestandarder som kommissionen mottagit från Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (nedan kallad Esma).

| (7) | Esma har genomfört ett öppet offentligt samråd om förslagen till tekniska genomförandestandarder och analyserat de möjliga kostnaderna och fördelarna i sammanhanget, i enlighet med artikel 15 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten) (3). Esma har också begärt ett yttrande från den intressentgrupp för värdepapper och marknader som inrättats i enlighet med artikel 37 i den förordningen. |
| --- | --- |

(7)

Esma har genomfört ett öppet offentligt samråd om förslagen till tekniska genomförandestandarder och analyserat de möjliga kostnaderna och fördelarna i sammanhanget, i enlighet med artikel 15 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten) (3). Esma har också begärt ett yttrande från den intressentgrupp för värdepapper och marknader som inrättats i enlighet med artikel 37 i den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Rapportformat för derivatkontrakt

Informationen i en rapport enligt artikel 9 i förordning (EU) nr 648/2012 ska lämnas i det format som anges i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Frekvens för rapporter om derivatkontrakt

Om så föreskrivs i artikel 11.2 i förordning (EU) nr 648/2012, ska uppdatering dagligen göras av kontrakts marknadsvärde (”mark-to-market”) eller modellberäknade värde (”mark to model”) för kontrakt som inrapporteras till ett transaktionsregister. När de förekommer och med beaktande av den tidsfrist som fastställs i artikel 9 i förordning (EU) nr 648/2012, särskilt när det gäller ingående, ändring eller avslutande av kontrakt ska andra rapporteringsdetaljer rapporteras enligt bilagan till denna förordning och i bilagan till den delegerade akten när det gäller tekniska tillsynsstandarder som närmare reglerar vilka uppgifter som minst ska rapporteras till transaktionsregister enligt artikel 9.5 i förordning (EU) nr 648/2012.

Artikel 3

Identifiering av motparter och andra enheter

1.   I rapporter ska identifierare (ID) för juridisk person användas för identifiering av följande:

| a) | En förmånstagare som är juridisk person. |
| --- | --- |

a)

En förmånstagare som är juridisk person.

| b) | En mäklare. |
| --- | --- |

b)

En mäklare.

| c) | En central motpart. |
| --- | --- |

c)

En central motpart.

| d) | En clearingmedlem som är juridisk person. |
| --- | --- |

d)

En clearingmedlem som är juridisk person.

| e) | En motpart som är juridisk person. |
| --- | --- |

e)

En motpart som är juridisk person.

| f) | En inlämnande enhet. |
| --- | --- |

f)

En inlämnande enhet.

2.   Om ID för juridisk person inte finns, ska rapporten innehålla ett preliminärt ID som definieras på unionsnivå och är

| (a) | unikt, |
| --- | --- |

(a)

unikt,

| (b) | neutralt, |
| --- | --- |

(b)

neutralt,

| (c) | tillförlitligt, |
| --- | --- |

(c)

tillförlitligt,

| (d) | öppet, |
| --- | --- |

(d)

öppet,

| (e) | skalbart, |
| --- | --- |

(e)

skalbart,

| (f) | tillgängligt, |
| --- | --- |

(f)

tillgängligt,

| (g) | tillgängligt till rimlig kostnad, och |
| --- | --- |

(g)

tillgängligt till rimlig kostnad, och

| (h) | omfattas av en lämplig förvaltningsram. |
| --- | --- |

(h)

omfattas av en lämplig förvaltningsram.

3.   Om varken ID för juridisk person eller preliminärt ID finns, ska i rapporter en företagsidentifieringskod (BIC) enligt ISO 9362 användas, om sådan finns.

Artikel 4

Identifiering av derivat

1.   I rapporter ska derivatkontrakt identifieras med ett unikt produkt-ID som är

| (i) | unikt, |
| --- | --- |

(i)

unikt,

| (j) | neutralt, |
| --- | --- |

(j)

neutralt,

| (k) | tillförlitligt, |
| --- | --- |

(k)

tillförlitligt,

| (l) | öppet, |
| --- | --- |

(l)

öppet,

| (m) | skalbart, |
| --- | --- |

(m)

skalbart,

| (n) | tillgängligt, |
| --- | --- |

(n)

tillgängligt,

| (o) | tillgängligt till rimlig kostnad, och |
| --- | --- |

(o)

tillgängligt till rimlig kostnad, och

| (p) | omfattas av en lämplig förvaltningsram. |
| --- | --- |

(p)

omfattas av en lämplig förvaltningsram.

2.   Om ett unikt produkt-ID inte finns, ska i rapporter ett derivatkontrakt identifieras med en kombination av den tilldelade ISIN-koden enligt ISO 6166 eller alternativa instrumentidentifieraren och motsvarande CFI-kod enligt ISO 10962.

3.   Om kombinationen enligt punkt 2 inte finns, ska derivattypen identifieras enligt följande:

| (q) | Som klasser av derivat ska något av följande anges:






  i) | Råvaruderivat. |
| --- | --- | --- |

(q)

Som klasser av derivat ska något av följande anges:

i)

Råvaruderivat.

| ii) | Kreditderivat. |
| --- | --- |

ii)

Kreditderivat.

| iii) | Valutaderivat. |
| --- | --- |

iii)

Valutaderivat.

| iv) | Aktiederivat. |
| --- | --- |

iv)

Aktiederivat.

| v) | Räntederivat. |
| --- | --- |

v)

Räntederivat.

| vi) | Övrigt. |
| --- | --- |

vi)

Övrigt.

| (r) | Som derivattyper ska något av följande anges:






  i) | CFD-kontrakt (”contracts for difference”). |
| --- | --- | --- |

(r)

Som derivattyper ska något av följande anges:

i)

CFD-kontrakt (”contracts for difference”).

| ii) | Ränteterminskontrakt (”forward rate agreements”, FRA). |
| --- | --- |

ii)

Ränteterminskontrakt (”forward rate agreements”, FRA).

| iii) | Forwardkontrakt (”forwards”). |
| --- | --- |

iii)

Forwardkontrakt (”forwards”).

| iv) | Terminskontrakt (”futures”). |
| --- | --- |

iv)

Terminskontrakt (”futures”).

| v) | Optioner. |
| --- | --- |

v)

Optioner.

| vi) | Swappar. |
| --- | --- |

vi)

Swappar.

| vii) | Övrigt. |
| --- | --- |

vii)

Övrigt.

| (s) | För derivat som inte tillhör någon särskild klass av derivat eller derivattyp ska rapporten utgå från den klass av derivat eller derivattyp som motparterna gemensamt anser att derivatkontraktet liknar mest. |
| --- | --- |

(s)

För derivat som inte tillhör någon särskild klass av derivat eller derivattyp ska rapporten utgå från den klass av derivat eller derivattyp som motparterna gemensamt anser att derivatkontraktet liknar mest.

Artikel 5

Rapporteringens startdatum

1.   Kreditderivat och räntederivat ska rapporteras enligt följande:

| (t) | Senast den 1 juli 2013, om ett transaktionsregister för den aktuella klassen av derivat före den 1 april 2013 har registrerats i enlighet med artikel 55 i förordning (EU) nr 648/2012. |
| --- | --- |

(t)

Senast den 1 juli 2013, om ett transaktionsregister för den aktuella klassen av derivat före den 1 april 2013 har registrerats i enlighet med artikel 55 i förordning (EU) nr 648/2012.

| (u) | 90 dagar efter registreringen av ett transaktionsregister för den aktuella klassen av derivat i enlighet med artikel 55 i förordning (EU) nr 648/2012, om senast den 1 april 2013 inget transaktionsregister har registerats för den aktuella klassen av derivat. |
| --- | --- |

(u)

90 dagar efter registreringen av ett transaktionsregister för den aktuella klassen av derivat i enlighet med artikel 55 i förordning (EU) nr 648/2012, om senast den 1 april 2013 inget transaktionsregister har registerats för den aktuella klassen av derivat.

| (v) | Senast den 1 juli 2015, om ett transaktionsregister för den aktuella klassen av derivat denna dag ännu inte har registrerats i enlighet med artikel 55 i förordning (EU) nr 648/2012. Rapporteringsskyldigheten ska då gälla från den dagen och kontrakt rapporteras till Esma i enlighet med artikel 9.3 i den förordningen, tills ett transaktionsregister har registerats för den aktuella klassen av derivat. |
| --- | --- |

(v)

Senast den 1 juli 2015, om ett transaktionsregister för den aktuella klassen av derivat denna dag ännu inte har registrerats i enlighet med artikel 55 i förordning (EU) nr 648/2012. Rapporteringsskyldigheten ska då gälla från den dagen och kontrakt rapporteras till Esma i enlighet med artikel 9.3 i den förordningen, tills ett transaktionsregister har registerats för den aktuella klassen av derivat.

2.   Derivatkontrakt som inte avses i punkt 1 ska rapporteras enligt följande:

| (w) | Senast den 1 januari 2014, om ett transaktionsregister för den aktuella klassen av derivat före den 1 oktober 2013 har registrerats i enlighet med artikel 55 i förordning (EU) nr 648/2012. |
| --- | --- |

(w)

Senast den 1 januari 2014, om ett transaktionsregister för den aktuella klassen av derivat före den 1 oktober 2013 har registrerats i enlighet med artikel 55 i förordning (EU) nr 648/2012.

| (x) | 90 dagar efter registreringen av ett transaktionsregister för den aktuella klassen av derivat i enlighet med artikel 55 i förordning (EU) nr 648/2012, om senast den 1 oktober 2013 inget transaktionsregister har registerats för den aktuella klassen av derivat. |
| --- | --- |

(x)

90 dagar efter registreringen av ett transaktionsregister för den aktuella klassen av derivat i enlighet med artikel 55 i förordning (EU) nr 648/2012, om senast den 1 oktober 2013 inget transaktionsregister har registerats för den aktuella klassen av derivat.

| (y) | Senast den 1 juli 2015, om ett transaktionsregister för den aktuella klassen av derivat denna dag ännu inte har registrerats i enlighet med artikel 55 i förordning (EU) nr 648/2012. Rapporteringsskyldigheten ska då gälla från den dagen och kontrakt rapporteras till Esma i enlighet med artikel 9.3 i den förordningen, tills ett transaktionsregister har registerats för den aktuella klassen av derivat. |
| --- | --- |

(y)

Senast den 1 juli 2015, om ett transaktionsregister för den aktuella klassen av derivat denna dag ännu inte har registrerats i enlighet med artikel 55 i förordning (EU) nr 648/2012. Rapporteringsskyldigheten ska då gälla från den dagen och kontrakt rapporteras till Esma i enlighet med artikel 9.3 i den förordningen, tills ett transaktionsregister har registerats för den aktuella klassen av derivat.

3.   De derivatkontrakt som var utestående den 16 augusti 2012 och fortfarande är utestående vid rapporteringens startdatum ska rapporteras till ett transaktionsregister senast 90 dagar efter rapporteringens startdatum för den aktuella klassen av derivat.

4.   De derivatkontrakt som

| (z) | ingicks före den 16 augusti 2012 och fortfarande är utestående denna dag, eller |
| --- | --- |

(z)

ingicks före den 16 augusti 2012 och fortfarande är utestående denna dag, eller

| (å) | ingicks den 16 augusti 2012 eller senare |
| --- | --- |

(å)

ingicks den 16 augusti 2012 eller senare

och som inte är utestående vid rapporteringens startdatum eller senare ska rapporteras till ett transaktionsregister senast 3 år efter rapporteringens startdatum för den aktuella klassen av derivat.

5.   Rapporteringens startdatum ska förlängas med 180 dagar för rapportering av uppgifter som avses i artikel 3 i den delegerade akten när det gäller tekniska tillsynsstandarder som närmare reglerar vilka uppgifter som minst ska rapporteras till transaktionsregister enligt artikel 9.5 i förordning (EU) nr 648/2012.

Artikel 6

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 december 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  Ännu ej offentliggjord i EUT.

1

(2)  EUT L 201, 27.7.2012.

2

(3)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 84.

3

---

BILAGA

Tabell 1

Motpartsuppgifter

| | Fält | Format |
| --- | --- | --- |
| | Kontraktets parter | |
| 1 | Rapporteringstillfälle | Datumformat enligt ISO 8601 / UTC-tid. |
| 2 | Motpartens ID | Identifierare (ID) för juridisk person (20 alfanumeriska tecken), preliminärt ID för juridisk person (20 alfanumeriska tecken), BIC-kod (11 alfanumeriska tecken) eller kundkod (50 alfanumeriska tecken). |
| 3 | Den andra motpartens ID | ID för juridisk person (20 alfanumeriska tecken),
  preliminärt ID för juridisk person (20 alfanumeriska tecken),
  Bic-kod (11 alfanumeriska tecken) eller
  kundkod (50 alfanumeriska tecken). |
| 4 | Motpartens namn | 100 alfanumeriska tecken – lämnas tomt om detta täcks av ID för juridisk person. |
| 5 | Motpartens säte | 500 alfanumeriska tecken – lämnas tomt om detta täcks av ID för juridisk person. |
| 6 | Motpartens bransch | Taxonomi:







  A | = | försäkringsföretag som auktoriserats i enlighet med direktiv 2002/83/EG. |
| C | = | kreditinstitut som auktoriserats i enlighet med direktiv 2006/48/EG. |
| F | = | värdepappersföretag i enlighet med direktiv 2004/39/EG. |
| I | = | försäkringsföretag som auktoriserats i enlighet med direktiv 73/239/EEG. |
| L | = | alternativ investeringsfond förvaltad av en AIF-förvaltare som auktoriserats eller registrerats i enlighet med direktiv 2011/61/EU. |
| O | = | tjänstepensionsinstitut i den mening som avses i artikel 6 a i direktiv 2003/41/EG. |
| R | = | återförsäkringsföretag som auktoriserats i enlighet med direktiv 2005/68/EG. |
| U | = | fondföretag och dess förvaltningsbolag som auktoriserats i enlighet med direktiv 2009/65/EG. |

Fält

Format

Kontraktets parter

1

Rapporteringstillfälle

Datumformat enligt ISO 8601 / UTC-tid.

2

Motpartens ID

Identifierare (ID) för juridisk person (20 alfanumeriska tecken), preliminärt ID för juridisk person (20 alfanumeriska tecken), BIC-kod (11 alfanumeriska tecken) eller kundkod (50 alfanumeriska tecken).

3

Den andra motpartens ID

ID för juridisk person (20 alfanumeriska tecken),

preliminärt ID för juridisk person (20 alfanumeriska tecken),

Bic-kod (11 alfanumeriska tecken) eller

kundkod (50 alfanumeriska tecken).

4

Motpartens namn

100 alfanumeriska tecken – lämnas tomt om detta täcks av ID för juridisk person.

5

Motpartens säte

500 alfanumeriska tecken – lämnas tomt om detta täcks av ID för juridisk person.

6

Motpartens bransch

Taxonomi:

A

=

försäkringsföretag som auktoriserats i enlighet med direktiv 2002/83/EG.

C

=

kreditinstitut som auktoriserats i enlighet med direktiv 2006/48/EG.

F

=

värdepappersföretag i enlighet med direktiv 2004/39/EG.

I

=

försäkringsföretag som auktoriserats i enlighet med direktiv 73/239/EEG.

L

=

alternativ investeringsfond förvaltad av en AIF-förvaltare som auktoriserats eller registrerats i enlighet med direktiv 2011/61/EU.

O

=

tjänstepensionsinstitut i den mening som avses i artikel 6 a i direktiv 2003/41/EG.

R

=

återförsäkringsföretag som auktoriserats i enlighet med direktiv 2005/68/EG.

U

=

fondföretag och dess förvaltningsbolag som auktoriserats i enlighet med direktiv 2009/65/EG.

Lämnas tomt om detta täcks av ID för juridisk person eller vid icke-finansiella motparter.

7

Motpartens finansiella eller icke-finansiella natur

F = finansiell motpart, N = icke-finansiell motpart.

8

Mäklar-ID

ID för juridisk person (20 alfanumeriska tecken),

preliminärt ID för juridisk person (20 alfanumeriska tecken),

Bic-kod (11 alfanumeriska tecken) eller kundkod (50 alfanumeriska tecken).

9

Den rapporterande enhetens ID

ID för juridisk person (20 alfanumeriska tecken),

preliminärt ID för juridisk person (20 alfanumeriska tecken),

Bic-kod (11 alfanumeriska tecken) eller

kundkod (50 alfanumeriska tecken).

10

Clearingmedlems ID

ID för juridisk person (20 alfanumeriska tecken),

preliminärt ID för juridisk person (20 alfanumeriska tecken),

Bic-kod (11 alfanumeriska tecken), eller en

kundkod (50 alfanumeriska tecken).

11

Förmånstagares ID

ID för juridisk person (20 alfanumeriska tecken),

preliminärt ID för juridisk person (20 alfanumeriska tecken),

Bic-kod (11 alfanumeriska tecken) eller

kundkod (50 alfanumeriska tecken).

12

Handelskapacitet

P = uppdragsgivare, A = ombud.

13

Motparts sida

B = köpare, S = säljare.

14

Handel med motpart utanför EES

Y = ja, N = nej.

15

Direkt kopplat till affärsverksamhet eller likviditetsförvaltning

Y = ja, N = nej.

16

Clearingtröskel

Y = över, N = under.

17

Kontraktets uppdaterade marknadsvärde (”mark to market value”)

Högst 20 siffror med formatet xxxx,yyyyy.

18

Kontraktets uppdaterade marknadsvärdes valuta

Valutakod enligt ISO 4217, 3 alfabetiska tecken.

19

Värderingsdag

Datumformat enligt ISO 8601.

20

Värderingstidpunkt

UTC-tid.

21

Värderingstyp

M = uppdaterat marknadsvärde (”mark to market”) / O = uppdaterat modellberäknat värde (”mark to model”).

22

Ställande av säkerhet

U = utan ställd säkerhet, PC = delsäkerhet ställd, OC = enkel säkerhet ställd, eller FC = hel säkerhet ställd.

23

Portföljsäkerhet

Y = ja, N = nej.

24

Kod för portföljsäkerhet

Högst 10 siffror.

25

Säkerhetens värde

Ange den ställda säkerhetens totalbelopp. Högst 20 siffror med formatet xxxx,yyyyy.

26

Säkerhetsvärdets valuta

Ange valutan i fält 25. Valutakod enligt ISO 4217, 3 alfabetiska tecken.

Tabell 2

Gemensamma uppgifter

| | Fält | Format | Tillämpliga typer av derivatkontrakt |
| --- | --- | --- | --- |
| | Avsnitt 2a – kontraktstyp | | Alla kontrakt |
| 1 | Använd taxonomi | Ange använd taxonomi:
  U= produktbeteckning [i Europa godkänd UPI]



  E= preliminär taxonomi | |
| 2 | Produkt-ID 1 | För taxonomi = U:
  Produktbeteckning (UPI) som ska fastställas
  För taxonomi = I:
  ISIN eller AII,
  12 siffror, alfanumerisk kod
  För taxonomi = E:
  Klass av derivat:







  CO | = | råvara |
| CR | = | kredit |
| CU | = | valuta |
| EQ | = | aktier |
| IR | = | ränta |
| OT | = | övrigt |

Fält

Format

Tillämpliga typer av derivatkontrakt

Avsnitt 2a – kontraktstyp

Alla kontrakt

1

Använd taxonomi

Ange använd taxonomi:

U= produktbeteckning [i Europa godkänd UPI]

Formula

E= preliminär taxonomi

2

Produkt-ID 1

För taxonomi = U:

Produktbeteckning (UPI) som ska fastställas

För taxonomi = I:

ISIN eller AII,

12 siffror, alfanumerisk kod

För taxonomi = E:

Klass av derivat:

CO

=

råvara

CR

=

kredit

CU

=

valuta

EQ

=

aktier

IR

=

ränta

OT

=

övrigt

3

Produkt-ID 2

För taxonomi = U:

(lämnas tomt)

För taxonomi = I:

CFI-kod, 6 alfabetiska tecken

För taxonomi = E:

Derivattyp:

| CD | = | CFD-kontrakt (”contracts for difference”) |
| --- | --- | --- |
| FR | = | ränteterminskontrakt (”forward rate agreements”) |
| FU | = | terminskontrakt (”futures”) |
| FW | = | forwardkontrakt (”forwards”) |
| OP | = | optioner |
| SW | = | swappar |
| OT | = | övrigt |

CD

=

CFD-kontrakt (”contracts for difference”)

FR

=

ränteterminskontrakt (”forward rate agreements”)

FU

=

terminskontrakt (”futures”)

FW

=

forwardkontrakt (”forwards”)

OP

=

optioner

SW

=

swappar

OT

=

övrigt

4

Underliggande tillgång

ISIN-kod (12 alfanumeriska tecken).

ID för juridisk person (20 alfanumeriska tecken).

Preliminär företagskod (20 alfanumeriska tecken).

UPI (ska fastställas).

B= korg.

I= Index.

5

Nominell valuta 1

Valutakod enligt ISO 4217, 3 alfabetiska tecken.

6

Nominell valuta 2

Valutakod enligt ISO 4217, 3 alfabetiska tecken.

7

Utdelningsvaluta

Valutakod enligt ISO 4217, 3 alfabetiska tecken.

Avsnitt 2b – uppgifter om transaktionen

Alla kontrakt

8

Order-ID

Högst 52 alfanumeriska tecken.

9

Transaktionens referensnummer

Högst 40 alfanumeriska tecken.

10

Handelsplats

MIC-kod (”Market Identifier Code”) enligt ISO 10383, 4 alfabetiska tecken.

I förekommande fall XOFF för börsnoterade derivat som handlas utanför börser eller XXXX för OTC-derivat.

11

Kompression

Y = om kontraktet är ett resultat av kompression, N = om kontraktet inte är ett resultat av kompression.

12

Pris / andel

Högst 20 numeriska tecken med formatet xxxx,yyyyy.

13

Prisnotering

T.ex. valutakod enligt ISO 4217, 3 alfabetiska tecken, ev. procentsats.

14

Nominellt belopp

Högst 20 numeriska tecken med formatet xxxx,yyyyy.

15

Prismultiplikator

Högst 10 numeriska tecken.

16

Kvantitet

Högst 10 numeriska tecken.

17

Förskottsbetalning

Högst 10 numeriska tecken med formatet xxxx,yyyyy för betalningar som gjorts av den rapporterande motparten och med formatet xxxx,yyyyy för betalningar som den rapporterande motparten erhållit.

18

Typ av leverans

C = kontant, P = fysisk, O = frivillig för motparten.

19

Genomförandetillfälle

Datumformat enligt ISO 8601 / UTC-tid.

20

Ikraftträdande

Datumformat enligt ISO 8601.

21

Förfallodag

Datumformat enligt ISO 8601.

22

Slutdatum

Datumformat enligt ISO 8601.

23

Avvecklingsdag

Datumformat enligt ISO 8601.

24

Ramavtalstyp

Fritext med namnet på det ramavtal som använts (högst 50 tecken).

25

Ramavtalsversion

År XXXX.

Avsnitt 2c – riskreducering / riskrapportering

Alla kontrakt

26

Bekräftelsetillfälle

Datumformat enligt ISO 8601 / UTC-tid.

27

Bekräftelsesätt

Y = ej elektronisk bekräftelse, N = ej bekräftat, E = elektroniskt.

Avsnitt 2d – clearing

Alla kontrakt

28

Clearingkrav

Y = ja, N = nej.

29

Clearat

Y = ja, N = nej.

30

Clearingtillfälle

Datumformat enligt ISO 8601 / UTC-tid.

31

Central motparts ID

ID för juridisk person (20 alfanumeriska tecken). Om sådant saknas: preliminärt företags-ID (20 alfanumeriska tecken). Om sådant saknas: BIC-kod (11 alfanumeriska tecken).

32

Koncerninternt

Y = ja, N = nej.

Avsnitt 2e – räntor

Räntederivat

33

Fast ränta led 1

Numeriska tecken med formatet xxxx,yyyyy.

34

Fast ränta led 2

Numeriska tecken med formatet xxxx,yyyyy.

35

Period med fast ränta

Faktisk/365, 30B/360 eller annat.

36

Fasta periodens betalningsfrekvens

En tidsperiod uttryckt i heltal som anger hur ofta motparterna utbyter betalningar, t.ex. 10D, 3M, 5Y.

37

Betalningsfrekvens med rörlig ränta

En tidsperiod uttryckt i heltal som anger hur ofta motparterna utbyter betalningar, t.ex. 10D, 3M, 5Y.

38

Räntejusteringsfrekvens

D= En tidsperiod uttryckt i heltal som anger hur ofta motparterna utbyter betalningar, t.ex. 10D, 3M, 5Y.

39

Rörlig ränta led 1

Namnet på det rörliga ränteindexet, t.ex. 3m Euribor.

40

Rörlig ränta led 2

Namnet på det rörliga ränteindexet, t.ex. 3m Euribor.

Avsnitt 2f – utländsk valuta

Valutaderivat

41

Valuta 2

Valutakod enligt ISO 4217, 3 alfabetiska tecken.

42

Växelkurs 1

Högst 10 numeriska tecken med formatet xxxx,yyyyy.

43

Terminsväxelkurs

Högst 10 numeriska tecken med formatet xxxx,yyyyy.

44

Valutakombination

T.ex. EUR/USD eller USD/EUR.

Avsnitt 2g – råvaror

Om UPI rapporteras och innehåller alla de uppgifter som nämns nedan, krävs endast rapportering om detta föreskrivs i förordning (EU) nr 1227/2011.

Råvaruderivat

Allmänt

45

Råvarubas

AG= jordbruk

EN= energi

FR= frakter

ME= metaller

IN= index

EV= miljö

EX= exotiskt

46

Uppgifter om råvaran

Jordbruk

GO= oljeväxtfrön

DA= mjölkprodukter

LI= husdjur

FO= skogsbruk

SO= jordbruksprodukter

Energi

OI= olja

NG= naturgas

CO= kol

EL= el

IE= kombinerade energislag

Metaller

PR= kostbara

NP= ej kostbara

Miljö

WE= väder

EM= utsläpp

Energi

47

Leveransställe eller -zon

EIC-kod, 16 alfanumeriska tecken.

48

Förbindelsepunkt

Fritext, högst 50 tecken.

49

Lastningstyp

Avsnitt som kan upprepas för fälten 50–54 för att ange produktleveransens profil med avseende på leveransperioder under dagen.

BL= baslast

PL= höglast

OP= låglast

BH= timblock

OT= övrigt

50

Leveransens startdatum och starttid

Datumformat enligt ISO 8601 / UTC-tid.

51

Leveransens slutdatum och sluttid

Datumformat enligt ISO 8601 / UTC-tid.

52

Kontraktets kapacitet

Fritext, högst 50 tecken.

53

Kvantitetsmått

10 numeriska tecken med formatet xxxx,yyyyy.

54

Pris/tid för kvantitetsintervall

10 numeriska tecken med formatet xxxx,yyyyy.

Avsnitt 2h – optioner

Kontrakt som innehåller en option

55

Optionsslag

P = säljoption, C = köpoption.

56

Optionstyp (inlösen)

A = amerikansk, B = Bermuda, E = europeisk, S = asiatisk.

57

Lösenpris (övre/lägre gräns)

Högst 10 numeriska tecken med formatet xxxx,yyyyy.

Avsnitt 2i – ändring av kontraktet

Alla kontrakt

58

Åtgärdstyp

N= nytt

M= ändring

E= fel

C= annullering

Z= kompression

V= värderingsuppdatering

O= övrigt.

59

Närmare uppgifter om åtgärden

Fritext, högst 50 tecken.

---

| 21.12.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/30

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1248/2012

av den 19 december 2012

om fastställande av tekniska standarder för genomförande vad gäller formatet för transaktionsregisters registreringsansökningar enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande (1),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (2), särskilt artikel 56.4, och

av följande skäl:

| (1) | Uppgifter som lämnas till Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) i en registreringsansökan för ett transaktionsregister bör lämnas på ett varaktigt medium som gör det möjligt att lagra dem för framtida användning och återgivning. För att underlätta identifieringen av de uppgifter som ett transaktionsregister lämnat bör de dokument som ingår i ansökan vara försedda med ett unikt referensnummer. |
| --- | --- |

(1)

Uppgifter som lämnas till Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) i en registreringsansökan för ett transaktionsregister bör lämnas på ett varaktigt medium som gör det möjligt att lagra dem för framtida användning och återgivning. För att underlätta identifieringen av de uppgifter som ett transaktionsregister lämnat bör de dokument som ingår i ansökan vara försedda med ett unikt referensnummer.

| (2) | Denna förordning grundar sig på de förslag till tekniska standarder för genomförande som Esma lämnat till Europeiska kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 15 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten) (3). |
| --- | --- |

(2)

Denna förordning grundar sig på de förslag till tekniska standarder för genomförande som Esma lämnat till Europeiska kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 15 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten) (3).

| (3) | Esma har, i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) nr 1095/2010 genomfört öppna offentliga samråd om förslagen till tekniska standarder för genomförande, analyserat de möjliga kostnaderna och fördelarna, och begärt ett yttrande från Esmas intressentgrupp för värdepapper och marknader, som inrättats enligt artikel 37 i den förordningen. |
| --- | --- |

(3)

Esma har, i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) nr 1095/2010 genomfört öppna offentliga samråd om förslagen till tekniska standarder för genomförande, analyserat de möjliga kostnaderna och fördelarna, och begärt ett yttrande från Esmas intressentgrupp för värdepapper och marknader, som inrättats enligt artikel 37 i den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ansökans format

1.   En registreringsansökan ska lämnas på ett sätt som innebär att information lagras på ett varaktigt medium enligt definitionen i artikel 2.1 m i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG (4).

2.   En registreringsansökan ska lämnas i det format som anges i bilagan.

3.   Ett transaktionsregister ska förse varje dokument som det lämnar in med ett unikt referensnummer och se till att det av de uppgifter som lämnas klart framgår vilket särskilt krav som avses i den delegerade akt om tekniska standarder för tillsyn med närmare uppgifter om ansökan om registrering av transaktionsregister som antagits enligt artikel 56.3 i förordning (EU) nr 648/2012, i vilket dokument dessa uppgifter lämnas, och om uppgifterna inte lämnas så som beskrivs i avsnittet om dokumentreferenser i bilagan ska skälet för detta anges.

Artikel 2

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 december 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

1

(2)  EUT L 201, 27.7.2012, s. 1.

2

(3)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 84.

3

(4)  EUT L 302, 17.11.2009, s. 32.

4

---

BILAGA

ANSÖKANS FORMAT

ALLMÄNNA UPPGIFTER

| Ansökningsdatum | |
| --- | --- |
| Transaktionsregistrets firmanamn | |
| Juridisk adress | |
| De klasser av derivat för vilka transaktionsregistret ansöker om registrering | |
| Namn på den person som ansvarar för ansökan | |
| Kontaktuppgifter för den person som ansvarar för ansökan | |
| Namn på annan person som ansvarar för att transaktionsregistret uppfyller gällande bestämmelser | |
| Kontaktuppgifter för den eller de personer som ansvarar för att transaktionsregistret uppfyller gällande bestämmelser | |
| Angivande av eventuellt moderföretag | |

Ansökningsdatum

Transaktionsregistrets firmanamn

Juridisk adress

De klasser av derivat för vilka transaktionsregistret ansöker om registrering

Namn på den person som ansvarar för ansökan

Kontaktuppgifter för den person som ansvarar för ansökan

Namn på annan person som ansvarar för att transaktionsregistret uppfyller gällande bestämmelser

Kontaktuppgifter för den eller de personer som ansvarar för att transaktionsregistret uppfyller gällande bestämmelser

Angivande av eventuellt moderföretag

DOKUMENTREFERENSER

(Artikel 1.3)

| Artikel i den delegerade akt om tekniska standarder för tillsyn med närmare uppgifter om ansökan om registrering av transaktionsregister som antagits i enlighet med artikel 56.3 i förordning (EU) nr 648/2012 | Dokumentets unika referensnummer | Dokumentets titel | Kapitel, avsnitt eller sida i dokumentet där uppgifterna lämnas eller skälet till att uppgifterna inte lämnas |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

Artikel i den delegerade akt om tekniska standarder för tillsyn med närmare uppgifter om ansökan om registrering av transaktionsregister som antagits i enlighet med artikel 56.3 i förordning (EU) nr 648/2012

Dokumentets unika referensnummer

Dokumentets titel

Kapitel, avsnitt eller sida i dokumentet där uppgifterna lämnas eller skälet till att uppgifterna inte lämnas

---

| 21.12.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/32 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/32

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1249/2012

av den 19 december 2012

om fastställande av tekniska standarder för genomförande vad gäller formatet för de registeruppgifter som centrala motparter ska bevara enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande (1),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (2), särskilt artikel 29.5, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 29.4 i förordning (EU) nr 648/2012 samt artiklarna 13, 14 och 15 i den delegerade akt om tekniska standarder för tillsyn med närmare uppgifter om registeruppgifter och information som ska bevaras av centrala motparter, vilken antagits enligt artikel 29.4 i förordning (EU) nr 648/2012, bör det också fastställas bestämmelser för att precisera i vilket format dessa registeruppgifter och denna information ska bevaras. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 29.4 i förordning (EU) nr 648/2012 samt artiklarna 13, 14 och 15 i den delegerade akt om tekniska standarder för tillsyn med närmare uppgifter om registeruppgifter och information som ska bevaras av centrala motparter, vilken antagits enligt artikel 29.4 i förordning (EU) nr 648/2012, bör det också fastställas bestämmelser för att precisera i vilket format dessa registeruppgifter och denna information ska bevaras.

| (2) | För att de relevanta myndigheterna ska kunna utföra sina uppgifter på ett effektivt och konsekvent sätt bör de förses med data som är jämförbara mellan centrala motparter. Användningen av gemensamma format underlättar även avstämningen av data mellan centrala motparter. |
| --- | --- |

(2)

För att de relevanta myndigheterna ska kunna utföra sina uppgifter på ett effektivt och konsekvent sätt bör de förses med data som är jämförbara mellan centrala motparter. Användningen av gemensamma format underlättar även avstämningen av data mellan centrala motparter.

| (3) | En central motpart bör åläggas att bevara data för registreringsändamål i ett format som är kompatibelt med det format i vilket data bevaras av transaktionsregister, eftersom centrala motparter och transaktionsregister under vissa omständigheter åläggs att bevara eller rapportera samma information. Om ett gemensamt format används av olika finansmarknadsinfrastrukturer underlättas en ökad användning av dessa format för en rad marknadsaktörer, vilket främjar en standardisering. |
| --- | --- |

(3)

En central motpart bör åläggas att bevara data för registreringsändamål i ett format som är kompatibelt med det format i vilket data bevaras av transaktionsregister, eftersom centrala motparter och transaktionsregister under vissa omständigheter åläggs att bevara eller rapportera samma information. Om ett gemensamt format används av olika finansmarknadsinfrastrukturer underlättas en ökad användning av dessa format för en rad marknadsaktörer, vilket främjar en standardisering.

| (4) | För att underlätta en genomgående automatiserad behandling och kostnadssänkningar för marknadsaktörerna är det viktigt att de centrala motparterna i största möjliga utsträckning använder standardiserade förfaranden och dataformat. |
| --- | --- |

(4)

För att underlätta en genomgående automatiserad behandling och kostnadssänkningar för marknadsaktörerna är det viktigt att de centrala motparterna i största möjliga utsträckning använder standardiserade förfaranden och dataformat.

| (5) | Den underliggande tillgången bör identifieras med hjälp av en enda beteckning, men det finns för närvarande ingen marknadsövergripande standardiserad kod för att identifiera den underliggande tillgången i en varukorg. Centrala motparter bör därför ange åtminstone att den underliggande tillgången är en varukorg och om möjligt använda ISIN-koder (internationella standardnummer för värdepapper) för standardiserade index. |
| --- | --- |

(5)

Den underliggande tillgången bör identifieras med hjälp av en enda beteckning, men det finns för närvarande ingen marknadsövergripande standardiserad kod för att identifiera den underliggande tillgången i en varukorg. Centrala motparter bör därför ange åtminstone att den underliggande tillgången är en varukorg och om möjligt använda ISIN-koder (internationella standardnummer för värdepapper) för standardiserade index.

| (6) | Denna förordning grundar sig på de förslag till tekniska standarder för genomförande som Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) har lämnat till kommissionen. |
| --- | --- |

(6)

Denna förordning grundar sig på de förslag till tekniska standarder för genomförande som Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) har lämnat till kommissionen.

| (7) | I enlighet med artikel 15 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten) (3) har Esma genomfört ett öppet offentligt samråd innan den överlämnade det förslag till tekniska standarder för genomförande som denna förordning grundar sig på, analyserat de möjliga kostnaderna och fördelarna samt begärt ett yttrande från den intressentgrupp för värdepapper och marknader som inrättats enligt artikel 37 i förordning (EU) nr 1095/2010. |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med artikel 15 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten) (3) har Esma genomfört ett öppet offentligt samråd innan den överlämnade det förslag till tekniska standarder för genomförande som denna förordning grundar sig på, analyserat de möjliga kostnaderna och fördelarna samt begärt ett yttrande från den intressentgrupp för värdepapper och marknader som inrättats enligt artikel 37 i förordning (EU) nr 1095/2010.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Format för registeruppgifter

1.   En central motpart ska för varje kontrakt som behandlas bevara de registeruppgifter som anges i artikel 20 i den delegerade akten om tekniska standarder för tillsyn med närmare uppgifter om registeruppgifter och information som ska bevaras av centrala motparter, vilken antagits i enlighet med artikel 29.4 i förordning (EU) nr 648/2012, i det format som anges i tabell 1 i bilagan.

2.   En central motpart ska för varje position bevara de registeruppgifter som anges i artikel 21 i den delegerade akt om tekniska standarder för tillsyn med närmare uppgifter om registeruppgifter och information som ska bevaras av centrala motparter, vilken antagits i enlighet med artikel 29.4 i förordning (EU) nr 648/2012, i det format som anges i tabell 2 i bilagan.

3.   En central motpart ska för de verksamheter som avser dess affärsverksamhet och interna organisation bevara de registeruppgifter som anges i artikel 22 i den delegerade akt om tekniska standarder för tillsyn med närmare uppgifter om registeruppgifter och information som ska bevaras av centrala motparter, vilken antagits i enlighet med artikel 29.4 i förordning (EU) nr 648/2012, i det format som anges i tabell 3 i bilagan.

4.   En central motpart ska till den behöriga myndigheten lämna uppgifterna och informationen enligt punkterna 1–3 i ett format som möjliggör ett direkt dataflöde mellan den centrala motparten och den behöriga myndigheten. En central motpart ska upprätta ett sådant dataflöde senast sex månader efter den behöriga myndighetens begäran.

Artikel 2

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 december 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  ännu ej offentliggjord i EUT.

1

(2)  EUT L 201, 27.7.2012, s. 1.

2

(3)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 84.

3

---

BILAGA

Tabeller med fält för de registeruppgifter som avses i artikel 1

Tabell 1

Uppgifter om behandlade transaktioner

| | Fält | Format | Beskrivning |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Tidsstämpel för rapporteringen | Datum enligt ISO 8601/UTC-tid | Datum och tidpunkt för rapporteringen. |
| 2 | Pris/kurs (i procent) | Upp till 20 siffror i formatet xxxx,yyyy. | Pris per värdepapper eller derivatkontrakt exklusive kommission och (i tillämpliga fall) upplupen ränta. När det gäller skuldebrev får priset antingen uttryckas i en valuta eller som en procentsats. |
| 2a | Prisnotering | T.ex. valutakod enligt ISO 4217, 3 alfabetiska tecken, procentsats. | Det sätt på vilket priset är angivet. |
| 3 | Nominell valuta | Valutakod enligt ISO 4217, 3 alfabetiska tecken. | Den valuta i vilken priset är angivet. Om priset på en obligation eller en annan skuldförbindelse uttrycks som en procentsats, ska procentsatsen anges. |
| 3a | Utdelningsvaluta | Valutakod enligt ISO 4217, 3 alfabetiska tecken. | Den valuta som ska levereras. |
| 4 | Kvantitet | Upp till 10 siffror. | Antalet enheter av finansiella instrument, obligationers nominella värde eller antalet derivatkontrakt som ingår i transaktionen. |
| 5 | Notering om kvantitet | Upp till 10 siffror. | En uppgift om huruvida kvantiteten avser antalet finansiella instrument, obligationernas nominella värde eller antalet derivatkontrakt. |
| 6 | Central motparts sida | B=köpare / S=säljare. | |
| 7 | Produktens ID-kod | Preliminär systematik i enlighet med uppgifterna i artikel 4 i förordning (EG) nr XX/2012 [draft ITS on format and frequency of trade reports to trade repositories], ISIN-kod eller en unik produktbeteckning (UPI). | Kontraktet ska identifieras med hjälp av en produktbeteckning, där en sådan föreligger. |
| 8 | Clearingmedlems ID | Identifieringskod för juridiska personer (Legal Entity Identifier – LEI) (20 alfanumeriska tecken), preliminär identifieringskod för enheter (20 alfanumeriska tecken), BIC-kod (11 alfanumeriska tecken) eller kundkod (50 alfanumeriska tecken). | Om den rapporterande motparten inte är en clearingmedlem, ska dess clearingmedlem anges i detta fält med en unik kod. Gäller det en enskild person, ska en kundkod användas som bestäms av den centrala motparten. |
| 9 | Förmånstagares ID | Identifieringskod för juridiska personer (Legal Entity Identifier – LEI) (20 alfanumeriska tecken), preliminär identifieringskod för enheter (20 alfanumeriska tecken), BIC-kod (11 alfanumeriska tecken) eller kundkod (50 alfanumeriska tecken). | Om kontraktets förmånstagare inte är en kontraktspart till detta kontrakt ska förmånstagaren identifieras med en unik kod eller, om det rör sig om enskilda personer, med den kundkod som förmånstagaren har fått av den juridiska person som vederbörande har anlitat. |
| 10 | Part som överfört kontraktet (vid ”give-up”) | Identifieringskod för juridiska personer (Legal Entity Identifier – LEI) (20 alfanumeriska tecken), preliminär identifieringskod för enheter (20 alfanumeriska tecken), BIC-kod (11 alfanumeriska tecken) eller kundkod (50 alfanumeriska tecken). | |
| 11 | Handelsplats | ID-kod för marknader (MIC) enligt ISO 10383 om relevant, vid börsnoterade derivat som handlas utanför reglerade marknader XOFF och vid OTC-derivat XXXX. | Identifiering av den plats där transaktionen utfördes. För OTC-kontrakt ska det anges om det berörda instrumentet är upptaget till handel, men handlas på OTC-marknaden, eller om det inte är upptaget till handel och handlas på OTC-marknaden. |
| 12 | Dagen för mellanträdande. | Datumformat enligt ISO 8601. | Den dag då den centrala motpartens mellanträdande i kontraktet skedde. |
| 13 | Tidpunkt för mellanträdande | UTC-tid. | Den tidpunkt då den centrala motpartens mellanträdande i kontraktet skedde, vilket ska anges i lokal tid för den behöriga myndighet som transaktionen rapporteras till samt motsvarande tidszon uttryckt som samordnad universaltid (UTC) +/– antal timmar. |
| 14 | Dag då kontraktet upphörde att gälla | Datumformat enligt ISO 8601. | Den dag då kontraktet upphörde att gälla. |
| 15 | Tidpunkt då kontraktet upphörde att gälla | UTC-tid. | Den tidpunkt då kontraktet upphörde att gälla, vilket ska anges i lokal tid för den behöriga myndighet som transaktionen rapporteras till samt motsvarande tidszon uttryckt som samordnad universaltid (UTC) +/– antal timmar. |
| 16 | Typ av leverans | C=kontant, P=fysisk avveckling, O=valfritt för motparten. | Om kontraktet avvecklas fysiskt eller kontant. |
| 17 | Avvecklingsdag | Datumformat enligt ISO 8601. | Den dag då kontraktet avvecklas eller köps. Om det rör sig om flera datum kan fler fält läggas till. |
| 18 | Tidpunkt för avvecklingen eller köpet av kontraktet | UTC-tid. | Den tidpunkt då avvecklingen eller köpet av kontraktet utfördes, rapporterat i lokal tid för den behöriga myndighet som transaktionen rapporteras till samt motsvarande tidszon uttryckt som samordnad universaltid (UTC) +/– antal timmar. |
| Uppgifter om ursprungsvillkoren för de clearade kontrakten, om tillämpligt |
| 19 | Datum | Datumformat enligt ISO 8601. | Den dag då kontraktet ursprungligen slöts. |
| 20 | Tidpunkt | UTC-tid. | Den tidpunkt då det ursprungliga kontraktet ursprungligen slöts, vilket ska anges i lokal tid för den behöriga myndighet som transaktionen rapporteras till samt motsvarande tidszon uttryckt som samordnad universaltid (UTC) +/– antal timmar. |
| 21 | Produktens ID-kod | Preliminär systematik i enlighet med uppgifterna i artikel 4 i förordning (EG) nr XX/2012 [draft ITS on format and frequency of trade reports to trade repositories], ISIN-kod eller en unik produktbeteckning (UPI). | Kontraktet ska identifieras med hjälp av en unik produktbeteckning, om en sådan föreligger. |
| 22 | Underliggande tillgång | En unik produktbeteckning, ISIN-kod (12 alfanumeriska tecken) och CFI (6 alfanumeriska tecken). Identifieringskod för juridiska personer (Legal Entity Identifier – LEI) (20 alfanumeriska tecken), preliminär identifieringskod för enheter(20 alfanumeriska tecken), B=korg, eller I=index. | Tillämplig identifiering av det instrument som är underliggande tillgång i ett derivatkontrakt samt det överlåtbara värdepapper som ingår enligt artikel 4.1.18 c i direktiv 2004/39/EG. |
| 23 | Derivattyp (vid derivatkontrakt) | Den harmoniserade beskrivningen av typen av derivatkontrakt ska ske i överensstämmelse med någon av de högsta kategorierna enligt en enhetlig, internationellt accepterad standard för klassificering av finansiella instrument. | |
| 24 | Införande av instrumentet i Esmas register över kontrakt som omfattas av clearingkravet (vid derivatkontrakt) | Y=Ja/N=Nej. | |
| Övriga uppgifter som ska lämnas i tillämpliga fall |
| 25 | Identifiering av den samverkande centrala motpart som clearar ett led av transaktionen | Identifieringskod för juridiska personer (Legal Entity Identifier – LEI) (20 alfanumeriska tecken), preliminär identifieringskod för enheter (20 alfanumeriska tecken), BIC-kod (11 alfanumeriska tecken) eller kundkod (50 alfanumeriska tecken). | |

Fält

Format

Beskrivning

1

Tidsstämpel för rapporteringen

Datum enligt ISO 8601/UTC-tid

Datum och tidpunkt för rapporteringen.

2

Pris/kurs (i procent)

Upp till 20 siffror i formatet xxxx,yyyy.

Pris per värdepapper eller derivatkontrakt exklusive kommission och (i tillämpliga fall) upplupen ränta. När det gäller skuldebrev får priset antingen uttryckas i en valuta eller som en procentsats.

2a

Prisnotering

T.ex. valutakod enligt ISO 4217, 3 alfabetiska tecken, procentsats.

Det sätt på vilket priset är angivet.

3

Nominell valuta

Valutakod enligt ISO 4217, 3 alfabetiska tecken.

Den valuta i vilken priset är angivet. Om priset på en obligation eller en annan skuldförbindelse uttrycks som en procentsats, ska procentsatsen anges.

3a

Utdelningsvaluta

Valutakod enligt ISO 4217, 3 alfabetiska tecken.

Den valuta som ska levereras.

4

Kvantitet

Upp till 10 siffror.

Antalet enheter av finansiella instrument, obligationers nominella värde eller antalet derivatkontrakt som ingår i transaktionen.

5

Notering om kvantitet

Upp till 10 siffror.

En uppgift om huruvida kvantiteten avser antalet finansiella instrument, obligationernas nominella värde eller antalet derivatkontrakt.

6

Central motparts sida

B=köpare / S=säljare.

7

Produktens ID-kod

Preliminär systematik i enlighet med uppgifterna i artikel 4 i förordning (EG) nr XX/2012 [draft ITS on format and frequency of trade reports to trade repositories], ISIN-kod eller en unik produktbeteckning (UPI).

Kontraktet ska identifieras med hjälp av en produktbeteckning, där en sådan föreligger.

8

Clearingmedlems ID

Identifieringskod för juridiska personer (Legal Entity Identifier – LEI) (20 alfanumeriska tecken), preliminär identifieringskod för enheter (20 alfanumeriska tecken), BIC-kod (11 alfanumeriska tecken) eller kundkod (50 alfanumeriska tecken).

Om den rapporterande motparten inte är en clearingmedlem, ska dess clearingmedlem anges i detta fält med en unik kod. Gäller det en enskild person, ska en kundkod användas som bestäms av den centrala motparten.

9

Förmånstagares ID

Identifieringskod för juridiska personer (Legal Entity Identifier – LEI) (20 alfanumeriska tecken), preliminär identifieringskod för enheter (20 alfanumeriska tecken), BIC-kod (11 alfanumeriska tecken) eller kundkod (50 alfanumeriska tecken).

Om kontraktets förmånstagare inte är en kontraktspart till detta kontrakt ska förmånstagaren identifieras med en unik kod eller, om det rör sig om enskilda personer, med den kundkod som förmånstagaren har fått av den juridiska person som vederbörande har anlitat.

10

Part som överfört kontraktet (vid ”give-up”)

Identifieringskod för juridiska personer (Legal Entity Identifier – LEI) (20 alfanumeriska tecken), preliminär identifieringskod för enheter (20 alfanumeriska tecken), BIC-kod (11 alfanumeriska tecken) eller kundkod (50 alfanumeriska tecken).

11

Handelsplats

ID-kod för marknader (MIC) enligt ISO 10383 om relevant, vid börsnoterade derivat som handlas utanför reglerade marknader XOFF och vid OTC-derivat XXXX.

Identifiering av den plats där transaktionen utfördes. För OTC-kontrakt ska det anges om det berörda instrumentet är upptaget till handel, men handlas på OTC-marknaden, eller om det inte är upptaget till handel och handlas på OTC-marknaden.

12

Dagen för mellanträdande.

Datumformat enligt ISO 8601.

Den dag då den centrala motpartens mellanträdande i kontraktet skedde.

13

Tidpunkt för mellanträdande

UTC-tid.

Den tidpunkt då den centrala motpartens mellanträdande i kontraktet skedde, vilket ska anges i lokal tid för den behöriga myndighet som transaktionen rapporteras till samt motsvarande tidszon uttryckt som samordnad universaltid (UTC) +/– antal timmar.

14

Dag då kontraktet upphörde att gälla

Datumformat enligt ISO 8601.

Den dag då kontraktet upphörde att gälla.

15

Tidpunkt då kontraktet upphörde att gälla

UTC-tid.

Den tidpunkt då kontraktet upphörde att gälla, vilket ska anges i lokal tid för den behöriga myndighet som transaktionen rapporteras till samt motsvarande tidszon uttryckt som samordnad universaltid (UTC) +/– antal timmar.

16

Typ av leverans

C=kontant, P=fysisk avveckling, O=valfritt för motparten.

Om kontraktet avvecklas fysiskt eller kontant.

17

Avvecklingsdag

Datumformat enligt ISO 8601.

Den dag då kontraktet avvecklas eller köps. Om det rör sig om flera datum kan fler fält läggas till.

18

Tidpunkt för avvecklingen eller köpet av kontraktet

UTC-tid.

Den tidpunkt då avvecklingen eller köpet av kontraktet utfördes, rapporterat i lokal tid för den behöriga myndighet som transaktionen rapporteras till samt motsvarande tidszon uttryckt som samordnad universaltid (UTC) +/– antal timmar.

Uppgifter om ursprungsvillkoren för de clearade kontrakten, om tillämpligt

19

Datum

Datumformat enligt ISO 8601.

Den dag då kontraktet ursprungligen slöts.

20

Tidpunkt

UTC-tid.

Den tidpunkt då det ursprungliga kontraktet ursprungligen slöts, vilket ska anges i lokal tid för den behöriga myndighet som transaktionen rapporteras till samt motsvarande tidszon uttryckt som samordnad universaltid (UTC) +/– antal timmar.

21

Produktens ID-kod

Preliminär systematik i enlighet med uppgifterna i artikel 4 i förordning (EG) nr XX/2012 [draft ITS on format and frequency of trade reports to trade repositories], ISIN-kod eller en unik produktbeteckning (UPI).

Kontraktet ska identifieras med hjälp av en unik produktbeteckning, om en sådan föreligger.

22

Underliggande tillgång

En unik produktbeteckning, ISIN-kod (12 alfanumeriska tecken) och CFI (6 alfanumeriska tecken). Identifieringskod för juridiska personer (Legal Entity Identifier – LEI) (20 alfanumeriska tecken), preliminär identifieringskod för enheter(20 alfanumeriska tecken), B=korg, eller I=index.

Tillämplig identifiering av det instrument som är underliggande tillgång i ett derivatkontrakt samt det överlåtbara värdepapper som ingår enligt artikel 4.1.18 c i direktiv 2004/39/EG.

23

Derivattyp (vid derivatkontrakt)

Den harmoniserade beskrivningen av typen av derivatkontrakt ska ske i överensstämmelse med någon av de högsta kategorierna enligt en enhetlig, internationellt accepterad standard för klassificering av finansiella instrument.

24

Införande av instrumentet i Esmas register över kontrakt som omfattas av clearingkravet (vid derivatkontrakt)

Y=Ja/N=Nej.

Övriga uppgifter som ska lämnas i tillämpliga fall

25

Identifiering av den samverkande centrala motpart som clearar ett led av transaktionen

Identifieringskod för juridiska personer (Legal Entity Identifier – LEI) (20 alfanumeriska tecken), preliminär identifieringskod för enheter (20 alfanumeriska tecken), BIC-kod (11 alfanumeriska tecken) eller kundkod (50 alfanumeriska tecken).

Tabell 2

Uppgifter om positioner

| | Fält | Format |
| --- | --- | --- |
| 1 | Clearingmedlems ID | Identifieringskod för juridiska personer (LEI), preliminär identifieringskod för enheter eller BIC-kod |
| 2 | Förmånstagares ID | Legal Entity Identifier (LEI), interim entity identifier, BIC or Client Code |
| 3 | Samverkande central motpart som innehar positionen | Identifieringskod för juridiska personer (LEI), preliminär identifieringskod för enheter, BIC-kod eller kundkod |
| 4 | Tecken för positionen | B=köpare/S=säljare |
| 5 | Positionens värde | Upp till 10 siffror (xxxx,yy). |
| 6 | Pris som kontrakten värderas till | Upp till 10 siffror (xxxx,yy). |
| 7 | Valuta | Valutakod enligt ISO. |
| 8 | Övriga relevanta upplysningar | Fri text |
| 9 | Belopp avseende de marginalsäkerheter som utkrävs av den centrala motparten | Upp till 10 siffror (xxxx,yy). |
| 10 | Belopp avseende det bidrag till obeståndsfonden som utkrävs av den centrala motparten | Upp till 10 siffror (xxxx,yy). |
| 11 | Belopp avseende andra finansiella medel som utkrävs av den centrala motparten | Upp till 10 siffror (xxxx,yy). |
| 12A | Belopp avseende de marginalsäkerheter som clearingmedlemmmen har ställt med avseende på kundkonto A | Upp till 10 siffror (xxxx,yy). |
| 13A | Belopp avseende de bidrag till obeståndsfonden som clearingmedlemmen betalat in med avseende på kundkonto A | Upp till 10 siffror (xxxx,yy). |
| 14A | Belopp avseende andra finansiella medel som clearingmedlemmen har betalat in med avseende på kundkonto A | Upp till 10 siffror (xxxx,yy). |
| 15B | Belopp avseende marginalsäkerheter som clearingmedlemmen har ställt med avseende på kundkonto B | Upp till 10 siffror (xxxx,yy). |
| 16B | Belopp avseende de bidrag till obeståndsfonden som clearingmedlemmen betalat in med avseende på kundkonto B | Upp till 10 siffror (xxxx,yy). |
| 17B | Belopp avseende andra finansiella medel som clearingmedlemmen har betalat in med avseende på kundkonto B | Upp till 10 siffror (xxxx,yy). |

Fält

Format

1

Clearingmedlems ID

Identifieringskod för juridiska personer (LEI), preliminär identifieringskod för enheter eller BIC-kod

2

Förmånstagares ID

Legal Entity Identifier (LEI), interim entity identifier, BIC or Client Code

3

Samverkande central motpart som innehar positionen

Identifieringskod för juridiska personer (LEI), preliminär identifieringskod för enheter, BIC-kod eller kundkod

4

Tecken för positionen

B=köpare/S=säljare

5

Positionens värde

Upp till 10 siffror (xxxx,yy).

6

Pris som kontrakten värderas till

Upp till 10 siffror (xxxx,yy).

7

Valuta

Valutakod enligt ISO.

8

Övriga relevanta upplysningar

Fri text

9

Belopp avseende de marginalsäkerheter som utkrävs av den centrala motparten

Upp till 10 siffror (xxxx,yy).

10

Belopp avseende det bidrag till obeståndsfonden som utkrävs av den centrala motparten

Upp till 10 siffror (xxxx,yy).

11

Belopp avseende andra finansiella medel som utkrävs av den centrala motparten

Upp till 10 siffror (xxxx,yy).

12A

Belopp avseende de marginalsäkerheter som clearingmedlemmmen har ställt med avseende på kundkonto A

Upp till 10 siffror (xxxx,yy).

13A

Belopp avseende de bidrag till obeståndsfonden som clearingmedlemmen betalat in med avseende på kundkonto A

Upp till 10 siffror (xxxx,yy).

14A

Belopp avseende andra finansiella medel som clearingmedlemmen har betalat in med avseende på kundkonto A

Upp till 10 siffror (xxxx,yy).

15B

Belopp avseende marginalsäkerheter som clearingmedlemmen har ställt med avseende på kundkonto B

Upp till 10 siffror (xxxx,yy).

16B

Belopp avseende de bidrag till obeståndsfonden som clearingmedlemmen betalat in med avseende på kundkonto B

Upp till 10 siffror (xxxx,yy).

17B

Belopp avseende andra finansiella medel som clearingmedlemmen har betalat in med avseende på kundkonto B

Upp till 10 siffror (xxxx,yy).

Tabell 3

Företagsuppgifter

| | Fält | Format | Beskrivning |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Organisationsplaner | Fri text | Styrelsen och relevanta kommittéer, clearingenhet, riskhanteringsenhet samt alla andra relevanta enheter eller underavdelningar. |
| Aktieägare eller andra delägare med kvalificerade innehav (fält ska läggas till för varje relevant aktieägare/delägare) |
| 2 | Typ | S=aktieägare/M=delägare. | |
| 3 | Typ av kvalificerat innehav | D=direkt/I=indirekt. | |
| 4 | Typ av enhet | N=fysisk person/L=juridisk person. | |
| 5 | Belopp för innehavet | Upp till 10 siffror (xxxx,yyyyy). | |
| Övriga dokument |
| 6 | Strategier, förfaranden, processer enligt organisatoriska krav | Dokument | |
| 7 | Protokoll från styrelsemöten, möten i underkommittéer (om tillämpligt) och i ledningsgrupper (om tillämpligt) | Dokument | |
| 8 | Protokoll från möten i riskkommittén | Dokument | |
| 9 | Protokoll från möten i konsultationsgruppen med clearingmedlemmar och kunder (i förekommande fall) | Dokument | |
| 10 | Rapporter från interna och externa revisorer, riskhanteringsfunktion, efterlevnadsfunktion och konsulter | Dokument | |
| 11 | Plan för kontinuerlig verksamhet och katastrofplan | Dokument | |
| 12 | Likviditetsplan och dagliga likviditetsrapporter | Dokument | |
| 13 | Dokument som återspeglar alla tillgångar och skulder och eget kapital | Dokument | |
| 14 | Inkomna klagomål | Fri text | För varje klagomål: uppgift om klagandens namn, adress och kontonummer, datum för mottagande av klagomålet, namn på alla personer som anges i klagomålet, beskrivning av klagomålets art, beslut om klagomålet, datum då klagomålet avgjordes. |
| 15 | Information om avbrott i tjänster eller funktionsstörningar | Fri text | Information om avbrott i tjänster eller funktionsstörningar, tillsammans med en detaljerad rapport om tidpunkter, effekter och korrigerande åtgärder. |
| 16 | Resultat av utfallstest och stresstest som genomförts | Fri text | |
| 17 | Skriftväxling med behöriga myndigheter, Esma och relevanta medlemmar i ECBS | Dokument | |
| 18 | Juridiska utlåtanden som mottagits i enlighet med organisatoriska krav | Dokument | |
| 19 | Samverkansöverenskommelser med andra centrala motparter (om tillämpligt) | Dokument | |
| 20 | Förteckning över samtliga clearingmedlemmar (artikel 17 i förordning (EU) nr XXX/2012) | Fri text/dokument | Förteckning i enlighet med artikel 17 i förordning (EU) nr XXX/2012. |
| 21 | Uppgifter som krävs enligt artikel 17 i förordning (EU) nr XXX/2012 | Fri text/dokument | Lagar och regler för i) tillgången till den centrala motparten, (ii) kontrakt som den centrala motparten slutit med clearingmedlemmar och, om praktiskt möjligt, kunder, iii) kontrakt som den centrala motparten godtar för clearing, (iv) evenutella samverkansöverenskommelser, v) användningen av säkerheter och bidrag till obeståndsfonden, inklusive avveckling av positioner och säkerheter och i vilken omfattning säkerheter skyddas mot krav från tredje man (nivå av separering). |
| 22 | Processer vad gäller utvecklingen av nya initiativ | Fri text | Vid tillhandahållande av nya tjänster. |

Fält

Format

Beskrivning

1

Organisationsplaner

Fri text

Styrelsen och relevanta kommittéer, clearingenhet, riskhanteringsenhet samt alla andra relevanta enheter eller underavdelningar.

Aktieägare eller andra delägare med kvalificerade innehav (fält ska läggas till för varje relevant aktieägare/delägare)

2

Typ

S=aktieägare/M=delägare.

3

Typ av kvalificerat innehav

D=direkt/I=indirekt.

4

Typ av enhet

N=fysisk person/L=juridisk person.

5

Belopp för innehavet

Upp till 10 siffror (xxxx,yyyyy).

Övriga dokument

6

Strategier, förfaranden, processer enligt organisatoriska krav

Dokument

7

Protokoll från styrelsemöten, möten i underkommittéer (om tillämpligt) och i ledningsgrupper (om tillämpligt)

Dokument

8

Protokoll från möten i riskkommittén

Dokument

9

Protokoll från möten i konsultationsgruppen med clearingmedlemmar och kunder (i förekommande fall)

Dokument

10

Rapporter från interna och externa revisorer, riskhanteringsfunktion, efterlevnadsfunktion och konsulter

Dokument

11

Plan för kontinuerlig verksamhet och katastrofplan

Dokument

12

Likviditetsplan och dagliga likviditetsrapporter

Dokument

13

Dokument som återspeglar alla tillgångar och skulder och eget kapital

Dokument

14

Inkomna klagomål

Fri text

För varje klagomål: uppgift om klagandens namn, adress och kontonummer, datum för mottagande av klagomålet, namn på alla personer som anges i klagomålet, beskrivning av klagomålets art, beslut om klagomålet, datum då klagomålet avgjordes.

15

Information om avbrott i tjänster eller funktionsstörningar

Fri text

Information om avbrott i tjänster eller funktionsstörningar, tillsammans med en detaljerad rapport om tidpunkter, effekter och korrigerande åtgärder.

16

Resultat av utfallstest och stresstest som genomförts

Fri text

17

Skriftväxling med behöriga myndigheter, Esma och relevanta medlemmar i ECBS

Dokument

18

Juridiska utlåtanden som mottagits i enlighet med organisatoriska krav

Dokument

19

Samverkansöverenskommelser med andra centrala motparter (om tillämpligt)

Dokument

20

Förteckning över samtliga clearingmedlemmar (artikel 17 i förordning (EU) nr XXX/2012)

Fri text/dokument

Förteckning i enlighet med artikel 17 i förordning (EU) nr XXX/2012.

21

Uppgifter som krävs enligt artikel 17 i förordning (EU) nr XXX/2012

Fri text/dokument

Lagar och regler för i) tillgången till den centrala motparten, (ii) kontrakt som den centrala motparten slutit med clearingmedlemmar och, om praktiskt möjligt, kunder, iii) kontrakt som den centrala motparten godtar för clearing, (iv) evenutella samverkansöverenskommelser, v) användningen av säkerheter och bidrag till obeståndsfonden, inklusive avveckling av positioner och säkerheter och i vilken omfattning säkerheter skyddas mot krav från tredje man (nivå av separering).

22

Processer vad gäller utvecklingen av nya initiativ

Fri text

Vid tillhandahållande av nya tjänster.

---

| 21.12.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/40 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/40

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1250/2012

av den 20 december 2012

om ändring av rådets förordning (EG) nr 2580/2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2580/2001 av den 27 december 2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism (1), särskilt artikel 7, och

av följande skäl:

| (1) | I bilagan till förordning (EG) nr 2580/2001 anges de behöriga myndigheter till vilka uppgifter och ansökningar rörande åtgärder som införs i enlighet med den förordningen ska sändas. |
| --- | --- |

(1)

I bilagan till förordning (EG) nr 2580/2001 anges de behöriga myndigheter till vilka uppgifter och ansökningar rörande åtgärder som införs i enlighet med den förordningen ska sändas.

| (2) | Slovenien har begärt att adressuppgifterna för dess behöriga myndigheter ska ändras. Dessutom bör adressuppgifterna för Europeiska kommissionen uppdateras. |
| --- | --- |

(2)

Slovenien har begärt att adressuppgifterna för dess behöriga myndigheter ska ändras. Dessutom bör adressuppgifterna för Europeiska kommissionen uppdateras.

| (3) | Bilagan till förordning (EG) nr 2580/2001 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Bilagan till förordning (EG) nr 2580/2001 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till förordning (EG) nr 2580/2001 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 december 2012.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Chef för tjänsten för utrikespolitiska instrument

---

(1)  EGT L 344, 28.12.2001, s. 70.

1

---

BILAGA

Förordning (EG) nr 2580/2001 ska ändras på följande sätt:

| (1) | Adressuppgifterna under rubriken ”Slovenien” ska ersättas med följande:
  ”Artikel 4






  Ministrstvo za zunanje zadeve |
| --- | --- |
| Prešernova cesta 25 |
| 1001 Ljubljana |
| Tfn + 386 1 478 2000 |
| Fax: + 386 1 478 2340 |
| E-postadress: gp.mzz@gov.si |

(1)

Adressuppgifterna under rubriken ”Slovenien” ska ersättas med följande:

”Artikel 4

Ministrstvo za zunanje zadeve

Prešernova cesta 25

1001 Ljubljana

Tfn + 386 1 478 2000

Fax: + 386 1 478 2340

E-postadress: gp.mzz@gov.si

Artiklarna 5 och 6

| Ministrstvo za finance |
| --- |
| Župančičeva 3 |
| 1502 Ljubljana |
| Tfn +386 1 369 5200 |
| Fax: + 386 1 369 6659 |
| E-postadress: gp.mf@gov.si” |

Ministrstvo za finance

Župančičeva 3

1502 Ljubljana

Tfn +386 1 369 5200

Fax: + 386 1 369 6659

E-postadress: gp.mf@gov.si”

| (2) | Rubriken ”Europeiska gemenskapen” och stycket under denna ska ersättas med följande rubrik och stycke:
  ”Adress för anmälningar till Europeiska kommissionen:





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Tjänsten för utrikespolitiska instrument (FPI) |
| Kontor EEAS 02/309 |
| 1049 Bruxelles/Brussel (Belgique/België) |
| E-postadress: relex-sanctions@ec.europa.eu” |

(2)

Rubriken ”Europeiska gemenskapen” och stycket under denna ska ersättas med följande rubrik och stycke:

”Adress för anmälningar till Europeiska kommissionen:

Europeiska kommissionen

Tjänsten för utrikespolitiska instrument (FPI)

Kontor EEAS 02/309

1049 Bruxelles/Brussel (Belgique/België)

E-postadress: relex-sanctions@ec.europa.eu”

---

| 21.12.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/42 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/42

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1251/2012

av den 20 december 2012

om ändring av rådets förordning (EG) nr 1183/2005 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot personer som bryter vapenembargot mot Demokratiska republiken Kongo

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1183/2005 av den 18 juli 2005 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot personer som bryter vapenembargot mot Demokratiska republiken Kongo (1), särskilt artikel 9.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga I till rådets förordning (EG) nr 1183/2005 anges de fysiska och juridiska personer, enheter och organ som omfattas av frysning av tillgångar och ekonomiska resurser enligt den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga I till rådets förordning (EG) nr 1183/2005 anges de fysiska och juridiska personer, enheter och organ som omfattas av frysning av tillgångar och ekonomiska resurser enligt den förordningen.

| (2) | Den 12 och den 30 november 2012 lade Förenta nationernas säkerhetsråds sanktionskommitté till tre personer i förteckningen över de fysiska personer och enheter som omfattas av frysningen av tillgångar. |
| --- | --- |

(2)

Den 12 och den 30 november 2012 lade Förenta nationernas säkerhetsråds sanktionskommitté till tre personer i förteckningen över de fysiska personer och enheter som omfattas av frysningen av tillgångar.

| (3) | Adressen för anmälningar till Europeiska kommissionen i bilaga II till förordning (EG) nr 1183/2005 bör uppdateras. |
| --- | --- |

(3)

Adressen för anmälningar till Europeiska kommissionen i bilaga II till förordning (EG) nr 1183/2005 bör uppdateras.

| (4) | Bilagorna I och II till förordning (EG) nr 1183/2005 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Bilagorna I och II till förordning (EG) nr 1183/2005 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | För att de åtgärder som föreskrivs i den här förordningen ska vara verkningsfulla bör den träda i kraft omedelbart. |
| --- | --- |

(5)

För att de åtgärder som föreskrivs i den här förordningen ska vara verkningsfulla bör den träda i kraft omedelbart.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 1183/2005 ska ändras på följande sätt:

| (1) | Bilaga I ska ändras i enlighet med bilaga I till den här förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Bilaga I ska ändras i enlighet med bilaga I till den här förordningen.

| (2) | Bilaga II ska ändras i enlighet med bilaga II till den här förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Bilaga II ska ändras i enlighet med bilaga II till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 december 2012.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Chef för tjänsten för utrikespolitiska instrument

---

(1)  EUT L 193, 23.7.2005, s. 1.

1

---

BILAGA I

Bilaga I till förordning (EG) nr 1183/2005 ska ändras på följande sätt:

Under rubriken ”A. Fysiska personer” ska följande läggas till:

| (a) | Sultani Makenga (alias a) överste Sultani Makenga, b) Emmanuel Sultani Makenga. Född den 25 december 1973 i Rutshuru, Demokratiska republiken Kongo. Kongolesisk medborgare. Övriga upplysningar: Militär ledare för Mouvement du 23 Mars (M23) som är verksam i Demokratiska republiken Kongo. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 12 november 2012. |
| --- | --- |

(a)

Sultani Makenga (alias a) överste Sultani Makenga, b) Emmanuel Sultani Makenga. Född den 25 december 1973 i Rutshuru, Demokratiska republiken Kongo. Kongolesisk medborgare. Övriga upplysningar: Militär ledare för Mouvement du 23 Mars (M23) som är verksam i Demokratiska republiken Kongo. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 12 november 2012.

| (b) | Baudoin Ngaruye Wa Myamuro (alias överste Baudoin Ngaruye). Född 1978. i Lusamambo, Luberoområdet, Demokratiska republiken Kongo. Övriga upplysningar: Militär ledare för Mouvement du 23 Mars (M23). FARDC-id: 1-78-09-44621-80. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 30 november 2012. |
| --- | --- |

(b)

Baudoin Ngaruye Wa Myamuro (alias överste Baudoin Ngaruye). Född 1978. i Lusamambo, Luberoområdet, Demokratiska republiken Kongo. Övriga upplysningar: Militär ledare för Mouvement du 23 Mars (M23). FARDC-id: 1-78-09-44621-80. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 30 november 2012.

| (c) | Innocent Kaina (alias a) överste Innocent Kaina, b) India Queen. Född i Bunagana, Rutshuruområdet, Demokratiska republiken Kongo. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 30 november 2012. |
| --- | --- |

(c)

Innocent Kaina (alias a) överste Innocent Kaina, b) India Queen. Född i Bunagana, Rutshuruområdet, Demokratiska republiken Kongo. Dag som avses i artikel 5.1 b: den 30 november 2012.

---

BILAGA II

Bilaga II till förordning (EG) nr 1183/2005 ska ändras på följande sätt:

Rubriken ”Europeiska gemenskapen” och stycket under denna ska ersättas med följande rubrik och stycke:

”Adress för anmälningar till Europeiska kommissionen:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Tjänsten för utrikespolitiska instrument (FPI) |
| Kontor EEAS 02/309 |
| 1049 Bruxelles/Brussel (Belgique/België) |
| E-postadress: relex-sanctions@ec.europa.eu” |

Europeiska kommissionen

Tjänsten för utrikespolitiska instrument (FPI)

Kontor EEAS 02/309

1049 Bruxelles/Brussel (Belgique/België)

E-postadress: relex-sanctions@ec.europa.eu”

---

| 21.12.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/44 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/44

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1252/2012

av den 20 december 2012

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 december 2012.

På kommissionens vägnar För ordföranden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | AL | 32,6 |
| MA | 80,4 |
| TN | 114,7 |
| TR | 112,5 |
| ZZ | 85,1 |
| 0707 00 05 | TR | 116,2 |
| ZZ | 116,2 |
| 0709 93 10 | MA | 124,9 |
| TR | 134,6 |
| ZZ | 129,8 |
| 0805 10 20 | MA | 71,3 |
| TR | 60,6 |
| ZA | 51,2 |
| ZZ | 61,0 |
| 0805 20 10 | MA | 67,0 |
| ZZ | 67,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 97,8 |
| JM | 129,1 |
| MA | 98,7 |
| TR | 84,6 |
| ZZ | 102,6 |
| 0805 50 10 | TR | 72,4 |
| ZZ | 72,4 |
| 0808 10 80 | CN | 169,3 |
| MK | 39,0 |
| US | 125,5 |
| ZA | 123,7 |
| ZZ | 114,4 |
| 0808 30 90 | CN | 60,5 |
| TR | 135,1 |
| US | 160,6 |
| ZZ | 118,7 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

AL

32,6

MA

80,4

TN

114,7

TR

112,5

ZZ

85,1

0707 00 05

TR

116,2

ZZ

116,2

0709 93 10

MA

124,9

TR

134,6

ZZ

129,8

0805 10 20

MA

71,3

TR

60,6

ZA

51,2

ZZ

61,0

0805 20 10

MA

67,0

ZZ

67,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

97,8

JM

129,1

MA

98,7

TR

84,6

ZZ

102,6

0805 50 10

TR

72,4

ZZ

72,4

0808 10 80

CN

169,3

MK

39,0

US

125,5

ZA

123,7

ZZ

114,4

0808 30 90

CN

60,5

TR

135,1

US

160,6

ZZ

118,7

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 21.12.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/46 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/46

---

BESLUT AV KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK ATALANTA/4/2012

av den 18 december 2012

om utnämning av EU:s operationschef för Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust (Atalanta)

(2012/808/Gusp)

KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 38,

med beaktande av rådets gemensamma åtgärd 2008/851/Gusp av den 10 november 2008 om Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust (1) (Atalanta), särskilt artikel 6, och

av följande skäl:

| (1) | Rådet har i enlighet med artikel 6.1 i gemensam åtgärd 2008/851/Gusp bemyndigat kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) att fatta beslut om utnämningen av EU:s operationschef för Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust (nedan kallad EU:s operationschef). |
| --- | --- |

(1)

Rådet har i enlighet med artikel 6.1 i gemensam åtgärd 2008/851/Gusp bemyndigat kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) att fatta beslut om utnämningen av EU:s operationschef för Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust (nedan kallad EU:s operationschef).

| (2) | Den 15 juni 2011 antog Kusp beslut Atalanta/2/2011 (2) om utnämning av konteramiral Duncan POTTS till EU:s operationschef. |
| --- | --- |

(2)

Den 15 juni 2011 antog Kusp beslut Atalanta/2/2011 (2) om utnämning av konteramiral Duncan POTTS till EU:s operationschef.

| (3) | Förenade kungariket har föreslagit att (nominerade) konteramiral Robert TARRANT ska ersätta konteramiral Duncan POTTS som EU:s operationschef. |
| --- | --- |

(3)

Förenade kungariket har föreslagit att (nominerade) konteramiral Robert TARRANT ska ersätta konteramiral Duncan POTTS som EU:s operationschef.

| (4) | EU:s militära kommitté stöder det förslaget. |
| --- | --- |

(4)

EU:s militära kommitté stöder det förslaget.

| (5) | I enlighet med artikel 5 i protokoll (nr 22) om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i arbetet med att utarbeta och genomföra sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 5 i protokoll (nr 22) om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i arbetet med att utarbeta och genomföra sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har anknytning till försvarsfrågor.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

(Nominerade) konteramiral Robert TARRANT utnämns härmed till EU:s operationschef för Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust från och med den 16 januari 2013.

Artikel 2

Beslut Atalanta/2/2011 ska upphöra att gälla.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft den 16 januari 2013.

Utfärdat i Bryssel den 18 december 2012.

På kommittén för utrikes- och säkerhetspolitiks vägnar

O. SKOOG

Ordförande

---

(1)  EUT L 301, 12.11.2008, s. 33.

1

(2)  EUT L 158, 16.6.2011, s. 36.

2

---

| 21.12.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/47 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/47

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT 2012/809/GUSP

av den 20 december 2012

om genomförande av beslut 2011/486/Gusp om restriktiva åtgärder mot vissa personer, grupper, företag och enheter med anledning av situationen i Afghanistan

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 31.2,

med beaktande av rådets beslut 2011/486/Gusp av den 1 augusti 2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, grupper, företag och enheter med anledning av situationen i Afghanistan (1), särskilt artiklarna 5 och 6.1, och

av följande skäl:

| (1) | Den 1 augusti 2011 antog rådet beslut 2011/486/Gusp. |
| --- | --- |

(1)

Den 1 augusti 2011 antog rådet beslut 2011/486/Gusp.

| (2) | Den 20 november 2012 antog Förenta nationernas säkerhetsråds kommitté som inrättats i enlighet med punkt 30 i säkerhetsrådets resolution 1988 (2011) ändringarna i förteckningen över de personer, grupper, företag och enheter som omfattas av restriktiva åtgärder. |
| --- | --- |

(2)

Den 20 november 2012 antog Förenta nationernas säkerhetsråds kommitté som inrättats i enlighet med punkt 30 i säkerhetsrådets resolution 1988 (2011) ändringarna i förteckningen över de personer, grupper, företag och enheter som omfattas av restriktiva åtgärder.

| (3) | Bilagan till beslut 2011/486/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Bilagan till beslut 2011/486/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till beslut 2011/486/Gusp ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 20 december 2012.

På rådets vägnar

E. FLOURENTZOU

Ordförande

---

(1)  EUT L 199, 2.8.2011, s. 57.

1

---

BILAGA

| I. | Uppgifterna nedan ska läggas till i förteckningen i bilagan till beslut 2011/486/Gusp |
| --- | --- |

I.

A.   Personer associerade med talibanerna

| 1. | Mohammed Qasim Sadozai Khudai Rahmin (alias Muhammad Qasim)
  Titel: Haji. Född: mellan 1975 och 1976. Födelseort: byn Minar, distriktet Garmser, provinsen Helmand, Afghanistan Nationalitet: afghansk. Nationellt id-nummer: a) nationellt afghanskt id-kort (tazkira) nr 57388 utfärdat i distriktet Lashkar Gah, provinsen Helmand, Afghanistan. b) Bosättningskort nr 665, Ayno Maina, provinsen Kandahar, Afghanistan. Adress: a) Wesh, distriktet Spin Boldak, provinsen Kandahar, Afghanistan. b) Safaar Bazaar, distriktet Garmser, provinsen Helmand, Afghanistan. c) Room number 33, 5th Floor Sarafi Market, Kandahar City, provinsen Kandahar, Afghanistan. Övriga upplysningar: a) Ägare till Rahat Ltd Inblandad i vapenleveranser till talibanerna, inklusive improviserade sprängladdningar. b) Faderns namn är Haji Mullah Wali. Faderns namn är alternativt Haji Sadozai. Farfaderns namn är Khudai Rahim. Uppförd på FN-förteckningen: 21.11.2012. |
| --- | --- |

1.

Mohammed Qasim Sadozai Khudai Rahmin (alias Muhammad Qasim)

Titel: Haji. Född: mellan 1975 och 1976. Födelseort: byn Minar, distriktet Garmser, provinsen Helmand, Afghanistan Nationalitet: afghansk. Nationellt id-nummer: a) nationellt afghanskt id-kort (tazkira) nr 57388 utfärdat i distriktet Lashkar Gah, provinsen Helmand, Afghanistan. b) Bosättningskort nr 665, Ayno Maina, provinsen Kandahar, Afghanistan. Adress: a) Wesh, distriktet Spin Boldak, provinsen Kandahar, Afghanistan. b) Safaar Bazaar, distriktet Garmser, provinsen Helmand, Afghanistan. c) Room number 33, 5th Floor Sarafi Market, Kandahar City, provinsen Kandahar, Afghanistan. Övriga upplysningar: a) Ägare till Rahat Ltd Inblandad i vapenleveranser till talibanerna, inklusive improviserade sprängladdningar. b) Faderns namn är Haji Mullah Wali. Faderns namn är alternativt Haji Sadozai. Farfaderns namn är Khudai Rahim. Uppförd på FN-förteckningen: 21.11.2012.

B.   Enheter och andra grupper och företag associerade med talibanerna

| 1. | Rahat Ltd (alias a) Rahat Trading Company b) Haji Muhammad Qasim Sarafi c) New Chagai Trading)
  Adress: a) Branch Office 1: Room number 33, 5th Floor, Sarafi Market, Kandahar city, provinsen Kandahar, Afghanistan. b) Branch Office 2: Shop number 4, Azizi Bank, Haji Muhammad Isa Market, Wesh, Spin Boldak, provinsen Kandahar, Afghanistan. c) Branch Office 3: Safaar Bazaar, distriktet Garmser, provinsen Helmand, Afghanistan. d) Branch Office 4: Lashkar Gah, provinsen Helmand, Afghanistan. e) Branch Office 5: distriktet Gereshk, provinsen Helmand, Afghanistan. f) Branch Office 6: distriktet Zaranj, provinsen Nimroz, Afghanistan. g) Branch Office 7: i Dr Barno Road, Quetta, Pakistan, ii Haji Mohammed Plaza, Tol Aram Road, nära Jamaluddin Afghani Road, Quetta, Pakistan, iii Kandahari Bazaar, Quetta, Pakistan. h) Branch Office 8: Chaman, provinsen Baluchistan, Pakistan. i) Branch Office 9: Chaghi Bazaar, Chaghi, provinsen Baluchistan, Pakistan. j) Branch Office 10: Zahedan, provinsen Zabol, Iran. Övriga upplysningar: a) Den talibanska ledningen utnyttjade Rahat Ltd för att överföra medel från externa givare och narkotikahandel i avsikt att finansiera talibanernas verksamhet 2011 och 2012. b) Ägd av Mohammed Qasim Sadozai Khudai Rahim. c) Mohammad Naim Barich Khudaidad är också associerad. Uppförd på FN-förteckningen: 21.11.2012. |
| --- | --- |

1.

Rahat Ltd (alias a) Rahat Trading Company b) Haji Muhammad Qasim Sarafi c) New Chagai Trading)

Adress: a) Branch Office 1: Room number 33, 5th Floor, Sarafi Market, Kandahar city, provinsen Kandahar, Afghanistan. b) Branch Office 2: Shop number 4, Azizi Bank, Haji Muhammad Isa Market, Wesh, Spin Boldak, provinsen Kandahar, Afghanistan. c) Branch Office 3: Safaar Bazaar, distriktet Garmser, provinsen Helmand, Afghanistan. d) Branch Office 4: Lashkar Gah, provinsen Helmand, Afghanistan. e) Branch Office 5: distriktet Gereshk, provinsen Helmand, Afghanistan. f) Branch Office 6: distriktet Zaranj, provinsen Nimroz, Afghanistan. g) Branch Office 7: i Dr Barno Road, Quetta, Pakistan, ii Haji Mohammed Plaza, Tol Aram Road, nära Jamaluddin Afghani Road, Quetta, Pakistan, iii Kandahari Bazaar, Quetta, Pakistan. h) Branch Office 8: Chaman, provinsen Baluchistan, Pakistan. i) Branch Office 9: Chaghi Bazaar, Chaghi, provinsen Baluchistan, Pakistan. j) Branch Office 10: Zahedan, provinsen Zabol, Iran. Övriga upplysningar: a) Den talibanska ledningen utnyttjade Rahat Ltd för att överföra medel från externa givare och narkotikahandel i avsikt att finansiera talibanernas verksamhet 2011 och 2012. b) Ägd av Mohammed Qasim Sadozai Khudai Rahim. c) Mohammad Naim Barich Khudaidad är också associerad. Uppförd på FN-förteckningen: 21.11.2012.

---

| 21.12.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/49 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/49

---

RÅDETS BESLUT 2012/810/GUSP

av den 20 december 2012

om ändring av beslut 2011/235/Gusp om restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter med hänsyn till situationen i Iran

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 29, och

av följande skäl:

| (1) | Den 12 april 2011 antog rådet beslut 2011/235/Gusp (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 12 april 2011 antog rådet beslut 2011/235/Gusp (1).

| (2) | Det bör preciseras att förbudet mot försäljning, leverans, överföring eller export av utrustning som kan användas för internt förtryck i Iran inte gäller ifall försäljningen, leveransen, överföringen eller exporten av sådan utrustning endast är avsedd för skydd av unionens och dess medlemsstaters personal i Iran, eller tillhandahållande av tekniskt bistånd, förmedlingstjänster och andra tjänster eller finansiering och ekonomiskt bistånd som rör sådan utrustning. |
| --- | --- |

(2)

Det bör preciseras att förbudet mot försäljning, leverans, överföring eller export av utrustning som kan användas för internt förtryck i Iran inte gäller ifall försäljningen, leveransen, överföringen eller exporten av sådan utrustning endast är avsedd för skydd av unionens och dess medlemsstaters personal i Iran, eller tillhandahållande av tekniskt bistånd, förmedlingstjänster och andra tjänster eller finansiering och ekonomiskt bistånd som rör sådan utrustning.

| (3) | Beslut 2011/235/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Beslut 2011/235/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande punkt ska läggas till i artikel 2b i beslut 2011/235/Gusp:

”3.   Punkterna 1 och 2 ska inte gälla försäljning, leverans, överföring eller export av utrustning som endast är avsedd att användas för skydd av unionens och dess medlemsstaters personal i Iran, eller tillhandahållande av tekniskt bistånd, förmedlingstjänster och andra tjänster eller finansiering och ekonomiskt bistånd som rör sådan utrustning, och på förhand har godkänts av den relevanta behöriga myndigheten.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 20 december 2012.

På rådets vägnar

E. FLOURENTZOU

Ordförande

---

(1)  EUT L 100, 14.4.2011, s. 51.

1

---

| 21.12.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/50 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/50

---

RÅDETS BESLUT 2012/811/GUSP

av den 20 december 2012

om ändring av beslut 2010/788/Gusp om restriktiva åtgärder mot Demokratiska republiken Kongo

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 29, och

av följande skäl:

| (1) | Den 20 december 2010 antog rådet beslut 2010/788/Gusp (1) genom vilket restriktiva åtgärder infördes mot Demokratiska republiken Kongo. |
| --- | --- |

(1)

Den 20 december 2010 antog rådet beslut 2010/788/Gusp (1) genom vilket restriktiva åtgärder infördes mot Demokratiska republiken Kongo.

| (2) | Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 2078 (2012) av den 28 november 2012 ändrade kriterierna för upptagande på förteckningen över personer och enheter som ska vara föremål för de restriktiva åtgärder som anges i punkterna 9 och 11 i FN:s säkerhetsråds resolution 1807 (2008). |
| --- | --- |

(2)

Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 2078 (2012) av den 28 november 2012 ändrade kriterierna för upptagande på förteckningen över personer och enheter som ska vara föremål för de restriktiva åtgärder som anges i punkterna 9 och 11 i FN:s säkerhetsråds resolution 1807 (2008).

| (3) | I FN:s säkerhetsråds resolution 2078 (2012) lades det också till ett ytterligare undantag från de åtgärder som anges i punkt 9 i FN:s säkerhetsråds resolution 1807 (2008). |
| --- | --- |

(3)

I FN:s säkerhetsråds resolution 2078 (2012) lades det också till ett ytterligare undantag från de åtgärder som anges i punkt 9 i FN:s säkerhetsråds resolution 1807 (2008).

| (4) | Den sanktionskommitté som har inrättats i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolution 1533 (2004) lade den 12 och den 30 november 2012 till ytterligare personer på förteckningen över personer och enheter som är föremål för restriktiva åtgärder. |
| --- | --- |

(4)

Den sanktionskommitté som har inrättats i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolution 1533 (2004) lade den 12 och den 30 november 2012 till ytterligare personer på förteckningen över personer och enheter som är föremål för restriktiva åtgärder.

| (5) | Beslut 2010/788/Gusp bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Beslut 2010/788/Gusp bör ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2010/788/Gusp ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 3 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 3
  Restriktiva åtgärder enligt artiklarna 4.1 och 5.1 och 5.2 ska införas mot följande personer och, i förekommande fall, enheter i enlighet med sanktionskommitténs beslut:






  — | Personer eller enheter som bryter mot det vapenembargo och de dithörande åtgärder som avses i artikel 1. |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 3 ska ersättas med följande:

”Artikel 3

Restriktiva åtgärder enligt artiklarna 4.1 och 5.1 och 5.2 ska införas mot följande personer och, i förekommande fall, enheter i enlighet med sanktionskommitténs beslut:

—

Personer eller enheter som bryter mot det vapenembargo och de dithörande åtgärder som avses i artikel 1.

| — | Politiska och militära ledare för utländska beväpnade grupper verksamma i Demokratiska republiken Kongo, som hindrar avväpning och frivilligt återvändande eller återflyttning av kombattanter som hör till dessa grupper. |
| --- | --- |

—

Politiska och militära ledare för utländska beväpnade grupper verksamma i Demokratiska republiken Kongo, som hindrar avväpning och frivilligt återvändande eller återflyttning av kombattanter som hör till dessa grupper.

| — | Politiska och militära ledare för kongolesiska milisstyrkor som erhåller stöd utanför Demokratiska republiken Kongo vilka hindrar sina kombattanter från att delta i processen för avväpning, demobilisering och återanpassning. |
| --- | --- |

—

Politiska och militära ledare för kongolesiska milisstyrkor som erhåller stöd utanför Demokratiska republiken Kongo vilka hindrar sina kombattanter från att delta i processen för avväpning, demobilisering och återanpassning.

| — | Politiska och militära ledare verksamma i Demokratiska republiken Kongo vilka värvar eller använder barn i väpnade konflikter i strid med tillämplig internationell rätt. |
| --- | --- |

—

Politiska och militära ledare verksamma i Demokratiska republiken Kongo vilka värvar eller använder barn i väpnade konflikter i strid med tillämplig internationell rätt.

| — | Personer eller enheter verksamma i Demokratiska republiken Kongo som begår allvarliga brott riktade mot barn eller kvinnor i väpnade konfliktsituationer, inbegripet dödande, lemlästande, sexuellt våld, bortförande och tvångsförflyttning. |
| --- | --- |

—

Personer eller enheter verksamma i Demokratiska republiken Kongo som begår allvarliga brott riktade mot barn eller kvinnor i väpnade konfliktsituationer, inbegripet dödande, lemlästande, sexuellt våld, bortförande och tvångsförflyttning.

| — | Personer eller enheter som hindrar tillträde för eller utdelning av humanitärt bistånd i östra delen av Demokratiska republiken Kongo. |
| --- | --- |

—

Personer eller enheter som hindrar tillträde för eller utdelning av humanitärt bistånd i östra delen av Demokratiska republiken Kongo.

| — | Personer eller enheter som olagligen stöder väpnade grupper i östra delen av Demokratiska republiken Kongo genom olaglig handel med naturresurser, inbegripet guld. |
| --- | --- |

—

Personer eller enheter som olagligen stöder väpnade grupper i östra delen av Demokratiska republiken Kongo genom olaglig handel med naturresurser, inbegripet guld.

| — | Personer eller enheter som agerar för eller på uppdrag av en i förteckningen uppförd person eller en enhet som ägs eller kontrolleras av en i förteckningen uppförd person. |
| --- | --- |

—

Personer eller enheter som agerar för eller på uppdrag av en i förteckningen uppförd person eller en enhet som ägs eller kontrolleras av en i förteckningen uppförd person.

| — | Personer eller enheter som planerar, verkar för eller deltar i angrepp mot de fredsbevarande styrkor som ingår i Förenta nationernas stabiliseringsuppdrag i Demokratiska republiken Kongo (Monusco). |
| --- | --- |

—

Personer eller enheter som planerar, verkar för eller deltar i angrepp mot de fredsbevarande styrkor som ingår i Förenta nationernas stabiliseringsuppdrag i Demokratiska republiken Kongo (Monusco).

De berörda personerna och enheterna förtecknas i bilagan.”

| 2. | I artikel 4.3 ska följande fras läggas till efter led c:
  ”eller anser att sådan inresa eller transitering är nödvändig för rättvisans gång.” |
| --- | --- |

2.

I artikel 4.3 ska följande fras läggas till efter led c:

”eller anser att sådan inresa eller transitering är nödvändig för rättvisans gång.”

Artikel 2

De personer som förtecknas i bilagan till detta beslut ska läggas till i förteckningen över personer i bilagan till beslut 2010/788/Gusp.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 20 december 2012.

På rådets vägnar

E. FLOURENTZOU

Ordförande

---

(1)  EUT L 336, 21.12.2010, s. 30.

1

---

BILAGA

PERSONER SOM AVSES I ARTIKEL 2

| Namn | Alias | Födelsedatum och födelseort | Personuppgifter | Skäl | Datum för upptagande på förteckningen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| MAKENGA, Sultani | Colonel Sultani Makenga
  Emmanuel Sultani Makenga | 25 december 1973
  Rutshuru, Demokratiska republiken Kongo | Kongoles
  Militär ledare för den i Demokratiska republiken Kongo verksamma grupperingen Mouvement du 23 mars (M23) | Sultani Makenga är en av de militära ledarna för den i Demokratiska republiken Kongo verksamma grupperingen Mouvement du 23 mars (M23). Som ledare för M23 (även känd som Kongolesiska revolutionära armén) har Sultani Makenga begått och burit ansvaret för allvarliga brott mot internationell rätt riktade mot barn eller kvinnor i väpnade konfliktsituationer, inbegripet dödande, lemlästande, sexuellt våld, bortförande och tvångsförflyttning. Han har också burit ansvaret för brott mot internationell rätt kopplade till M23:s verksamhet avseende värvning eller användande av barn i väpnade konflikter i Demokratiska republiken Kongo. Under Sultani Makengas befäl har M23 begått omfattande illdåd mot civilbefolkningen i Demokratiska republiken Kongo. Enligt vittnesmål och redogörelser har de milismedlemmar som står under Sultani Makengas befäl begått våldtäkter i hela Rutshuruområdet mot kvinnor och barn, varav vissa inte har varit äldre än 8 år gamla, som en del av en strategi för att befästa sin kontroll över Rutshuruområdet.
  Under Makengas befäl har M23 genomfört omfattande tvångsvärvningar av barn i Demokratiska republiken Kongo och övriga regionen och därutöver dödat, lemlästat och sårat tjogtals barn. Många tvångsvärvade barn har varit yngre än 15 år. Makenga har också enligt uppgift tagit emot vapen och dithörande materiel i direkt strid mot bestämmelser som Demokratiska republiken Kongo har antagit i avsikt att verkställa vapenembargot, däribland inrikes förordningar om införsel och innehav av vapen och dithörande materiel. Makengas handlande som ledare för M23 har inbegripit allvarliga brott mot internationell rätt och illdåd mot civilbefolkningen i Demokratiska republiken Kongo och har förvärrat situationen med otrygghet, tvångsförflyttning och stridigheter i regionen. | 12.11.2012 |
| NGARUYE WA MYAMURO, Baudoin | Colonel Baudouin NGARUYE | 1978.
  Lusamambo, Lubero-området, Demokratiska republiken Kongo. | Militär ledare för Mouvement du 23 mars (M23)
  FARDC ID (id-nummer i kongolesiska militären): 1-78-09-44621–80 | I april 2012 ledde Ngaruye, under general Ntagandas befäl, de f.d. CNDP-medlemmarnas myteri, känt som Mouvement du 23 mars (M23). Han är för närvarande nummer tre i rangordningen bland M23:s militära befälhavare. Expertgruppen för Demokratiska republiken Kongo förespråkade 2008 och 2009 att han skulle upptas på förteckningen. Han har burit ansvaret för och begått grova kränkningar av mänskliga rättigheter och brott mot internationell rätt. Han värvade och utbildade hundratals barn under perioden 2008–2009 och mot slutet av 2010 för M23. Han har dödat, lemlästat och bortfört personer och därvid ofta riktat in sig på kvinnor. Han har gjort sig skyldig till avrättning och tortyr av desertörer inom M23. I kongolesiska militären (FARDC) gav han 2009 order om att döda samtliga män i byn Shalio i Walikale. Han ordnade också med vapen, ammunition och löner i Masisi och Walikale under direkt befäl av Ntaganda. År 2010 iscensatte han tvångsförflyttningen och exproprieringen av befolkningsgrupper i Lukopfuområdet. Han har också i stor utsträckning varit inbegripen i kriminella nätverk inom FARDC och gjort vinster på den mineralhandel som 2011 ledde till spänningar och våldsutbrott, i vilka överste Innocent Zimurinda var inblandad. | 30.11.2012 |
| KAINA, Innocent | Colonel Innocent KAINA
  India Queen | Bunagana, Rutshuru-området, Demokratiska republiken Kongo | | Innocent Kaina är för närvarande högt befäl (Sector Commander) i Mouvement du 23 mars (M23). Han har burit ansvaret för och begått allvarliga brott mot internationell rätt och kränkningar av mänskliga rättigheter. I juli 2007 fann krigsrätten vid Kinshasas garnison Kaina skyldig till brott mot mänskligheten, begångna i Ituridistiktet mellan maj 2003 och december 2005. Han släpptes 2009 fri som en del av fredsavtalet mellan den kongolesiska regeringen och CNDP. Inom FARDC gjorde han sig 2009 skyldig till avrättningar, bortföranden och lemlästningar i Masisi-området. Som befälhavare under general Ntagandas befäl tog han initiativet till de f.d. CNDP-medlemmarnas myteri i Rutshuruområdet i april 2012. Han svarade för myterideltagarnas säkerhet med bas i Masisi. Under perioden maj–augusti 2012 hade han överinseende över värvningen och utbildningen av över 150 barn för M23-upproret och sköt de pojkar som hade försökt att fly. I juli 2012 reste han till Berunda och Dego för mobiliserings- och värvningsarbete för M23. | 30.11.2012 |

Namn

Alias

Födelsedatum och födelseort

Personuppgifter

Skäl

Datum för upptagande på förteckningen

MAKENGA, Sultani

Colonel Sultani Makenga

Emmanuel Sultani Makenga

25 december 1973

Rutshuru, Demokratiska republiken Kongo

Kongoles

Militär ledare för den i Demokratiska republiken Kongo verksamma grupperingen Mouvement du 23 mars (M23)

Sultani Makenga är en av de militära ledarna för den i Demokratiska republiken Kongo verksamma grupperingen Mouvement du 23 mars (M23). Som ledare för M23 (även känd som Kongolesiska revolutionära armén) har Sultani Makenga begått och burit ansvaret för allvarliga brott mot internationell rätt riktade mot barn eller kvinnor i väpnade konfliktsituationer, inbegripet dödande, lemlästande, sexuellt våld, bortförande och tvångsförflyttning. Han har också burit ansvaret för brott mot internationell rätt kopplade till M23:s verksamhet avseende värvning eller användande av barn i väpnade konflikter i Demokratiska republiken Kongo. Under Sultani Makengas befäl har M23 begått omfattande illdåd mot civilbefolkningen i Demokratiska republiken Kongo. Enligt vittnesmål och redogörelser har de milismedlemmar som står under Sultani Makengas befäl begått våldtäkter i hela Rutshuruområdet mot kvinnor och barn, varav vissa inte har varit äldre än 8 år gamla, som en del av en strategi för att befästa sin kontroll över Rutshuruområdet.

Under Makengas befäl har M23 genomfört omfattande tvångsvärvningar av barn i Demokratiska republiken Kongo och övriga regionen och därutöver dödat, lemlästat och sårat tjogtals barn. Många tvångsvärvade barn har varit yngre än 15 år. Makenga har också enligt uppgift tagit emot vapen och dithörande materiel i direkt strid mot bestämmelser som Demokratiska republiken Kongo har antagit i avsikt att verkställa vapenembargot, däribland inrikes förordningar om införsel och innehav av vapen och dithörande materiel. Makengas handlande som ledare för M23 har inbegripit allvarliga brott mot internationell rätt och illdåd mot civilbefolkningen i Demokratiska republiken Kongo och har förvärrat situationen med otrygghet, tvångsförflyttning och stridigheter i regionen.

12.11.2012

NGARUYE WA MYAMURO, Baudoin

Colonel Baudouin NGARUYE

1978.

Lusamambo, Lubero-området, Demokratiska republiken Kongo.

Militär ledare för Mouvement du 23 mars (M23)

FARDC ID (id-nummer i kongolesiska militären): 1-78-09-44621–80

I april 2012 ledde Ngaruye, under general Ntagandas befäl, de f.d. CNDP-medlemmarnas myteri, känt som Mouvement du 23 mars (M23). Han är för närvarande nummer tre i rangordningen bland M23:s militära befälhavare. Expertgruppen för Demokratiska republiken Kongo förespråkade 2008 och 2009 att han skulle upptas på förteckningen. Han har burit ansvaret för och begått grova kränkningar av mänskliga rättigheter och brott mot internationell rätt. Han värvade och utbildade hundratals barn under perioden 2008–2009 och mot slutet av 2010 för M23. Han har dödat, lemlästat och bortfört personer och därvid ofta riktat in sig på kvinnor. Han har gjort sig skyldig till avrättning och tortyr av desertörer inom M23. I kongolesiska militären (FARDC) gav han 2009 order om att döda samtliga män i byn Shalio i Walikale. Han ordnade också med vapen, ammunition och löner i Masisi och Walikale under direkt befäl av Ntaganda. År 2010 iscensatte han tvångsförflyttningen och exproprieringen av befolkningsgrupper i Lukopfuområdet. Han har också i stor utsträckning varit inbegripen i kriminella nätverk inom FARDC och gjort vinster på den mineralhandel som 2011 ledde till spänningar och våldsutbrott, i vilka överste Innocent Zimurinda var inblandad.

30.11.2012

KAINA, Innocent

Colonel Innocent KAINA

India Queen

Bunagana, Rutshuru-området, Demokratiska republiken Kongo

Innocent Kaina är för närvarande högt befäl (Sector Commander) i Mouvement du 23 mars (M23). Han har burit ansvaret för och begått allvarliga brott mot internationell rätt och kränkningar av mänskliga rättigheter. I juli 2007 fann krigsrätten vid Kinshasas garnison Kaina skyldig till brott mot mänskligheten, begångna i Ituridistiktet mellan maj 2003 och december 2005. Han släpptes 2009 fri som en del av fredsavtalet mellan den kongolesiska regeringen och CNDP. Inom FARDC gjorde han sig 2009 skyldig till avrättningar, bortföranden och lemlästningar i Masisi-området. Som befälhavare under general Ntagandas befäl tog han initiativet till de f.d. CNDP-medlemmarnas myteri i Rutshuruområdet i april 2012. Han svarade för myterideltagarnas säkerhet med bas i Masisi. Under perioden maj–augusti 2012 hade han överinseende över värvningen och utbildningen av över 150 barn för M23-upproret och sköt de pojkar som hade försökt att fly. I juli 2012 reste han till Berunda och Dego för mobiliserings- och värvningsarbete för M23.

30.11.2012

---

| 21.12.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/54 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/54

---

RÅDETS BESLUT 2012/812/GUSP

av den 20 december 2012

om ändring av gemensam ståndpunkt 2003/495/Gusp om Irak

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 29, och

av följande skäl:

| (1) | Den 7 juli 2003 antog rådet gemensam ståndpunkt 2003/495/Gusp om Irak (1) för att genomföra Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1483 (2003). |
| --- | --- |

(1)

Den 7 juli 2003 antog rådet gemensam ståndpunkt 2003/495/Gusp om Irak (1) för att genomföra Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1483 (2003).

| (2) | Den 15 december 2010 antog FN:s säkerhetsråd resolution 1956 (2010), genom vilken det beslutade att samtliga intäkter i utvecklingsfonden för Irak bör överföras till kontot eller kontona för den av irakiska regeringen inrättade mekanism som ska följa på denna och att utvecklingsfonden för Irak bör avslutas senast den 30 juni 2011. |
| --- | --- |

(2)

Den 15 december 2010 antog FN:s säkerhetsråd resolution 1956 (2010), genom vilken det beslutade att samtliga intäkter i utvecklingsfonden för Irak bör överföras till kontot eller kontona för den av irakiska regeringen inrättade mekanism som ska följa på denna och att utvecklingsfonden för Irak bör avslutas senast den 30 juni 2011.

| (3) | Gemensam ståndpunkt 2003/495/Gusp bör därför ändras för att möjliggöra överföring av frysta medel, andra finansiella tillgångar eller ekonomiska resurser till den efterföljare till utvecklingsfonden för Irak som den irakiska regeringen har inrättat enligt villkoren i säkerhetsrådets resolutioner 1483 (2003) och 1956 (2010). |
| --- | --- |

(3)

Gemensam ståndpunkt 2003/495/Gusp bör därför ändras för att möjliggöra överföring av frysta medel, andra finansiella tillgångar eller ekonomiska resurser till den efterföljare till utvecklingsfonden för Irak som den irakiska regeringen har inrättat enligt villkoren i säkerhetsrådets resolutioner 1483 (2003) och 1956 (2010).

| (4) | Gemensam ståndpunkt 2003/495/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Gemensam ståndpunkt 2003/495/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 2 i den gemensamma ståndpunkten 2003/495/Gusp ska ersättas med följande:

”Artikel 2

Alla penningmedel, andra finansiella tillgångar eller ekonomiska resurser

| a) | som tillhör Iraks förra regering eller dess statliga organ, bolag eller agenturer belägna utanför Iraks gränser den 22 maj 2003 som anges av den kommitté som tillsatts enligt säkerhetsrådets resolution 661 (1990), eller |
| --- | --- |

a)

som tillhör Iraks förra regering eller dess statliga organ, bolag eller agenturer belägna utanför Iraks gränser den 22 maj 2003 som anges av den kommitté som tillsatts enligt säkerhetsrådets resolution 661 (1990), eller

| b) | som har förts ut ur Irak, eller förvärvats, av Saddam Hussein eller andra högre tjänstemän inom Iraks förra regim och deras närmaste släktingar, inbegripet organ ägda eller kontrollerade, direkt eller indirekt, av dessa eller personer som agerar för eller under ledning av dessa som de anges av den kommitté som inrättats genom säkerhetsrådets resolution 661 (1990), |
| --- | --- |

b)

som har förts ut ur Irak, eller förvärvats, av Saddam Hussein eller andra högre tjänstemän inom Iraks förra regim och deras närmaste släktingar, inbegripet organ ägda eller kontrollerade, direkt eller indirekt, av dessa eller personer som agerar för eller under ledning av dessa som de anges av den kommitté som inrättats genom säkerhetsrådets resolution 661 (1990),

ska frysas omedelbart och, om dessa penningmedel, andra finansiella tillgångar eller ekonomiska resurser själva är föremål för en tidigare rättslig eller administrativ dom eller skiljedom, eller ett beslut som gäller kvarstad i vilket fall de får användas för att tillgodose ett sådant beslut eller en sådan dom, ska medlemsstaterna se till att de utan dröjsmål överförs till den efterföljare till utvecklingsfonden för Irak, som den irakiska regeringen har inrättat i enlighet med villkoren i säkerhetsrådets resolutioner 1483 (2003) och 1956 (2010).”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Utfärdat i Bryssel den 20 december 2012.

På rådets vägnar

E. FLOURENTZOU

Ordförande

---

(1)  EUT L 169, 8.7.2003, s. 72.

1

---

| 21.12.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/55 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/55

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 19 december 2012

om ändring av beslut 90/178/Euratom, EEG om bemyndigande för Luxemburg att inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner och att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt

[delgivet med nr C(2012) 9533]

(Endast den franska texten är giltig)

(2012/813/EU, Euratom)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89 av den 29 maj 1989 om den slutliga enhetliga ordningen för uppbörd av egna medel som härrör från mervärdeskatt (1), särskilt artikel 13, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 370 i rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (2) får de medlemsstater som den 1 januari 1978 beskattade de transaktioner som anges i del A i bilaga X fortsätta att beskatta dem. Dessa transaktioner ska tas med i beräkningen av underlaget för egna medel som härrör från mervärdeskatt. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 370 i rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (2) får de medlemsstater som den 1 januari 1978 beskattade de transaktioner som anges i del A i bilaga X fortsätta att beskatta dem. Dessa transaktioner ska tas med i beräkningen av underlaget för egna medel som härrör från mervärdeskatt.

| (2) | Enligt artikel 371 i direktiv 2006/112/EG får de medlemsstater som den 1 januari 1978 tillämpade undantag från skatteplikt för de transaktioner som anges i del B i bilaga X fortsätta att göra det, på de villkor som gällde i medlemsstaten i fråga den dagen. Dessa transaktioner ska tas med i beräkningen av underlaget för egna medel som härrör från mervärdeskatt. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 371 i direktiv 2006/112/EG får de medlemsstater som den 1 januari 1978 tillämpade undantag från skatteplikt för de transaktioner som anges i del B i bilaga X fortsätta att göra det, på de villkor som gällde i medlemsstaten i fråga den dagen. Dessa transaktioner ska tas med i beräkningen av underlaget för egna medel som härrör från mervärdeskatt.

| (3) | I Luxemburgs fall antog kommissionen, på grundval av förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89, beslut 90/178/Euratom, EEG (3) genom vilket Luxemburg bemyndigades att, med verkan från och med den 1 januari 1989, inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner och att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt. |
| --- | --- |

(3)

I Luxemburgs fall antog kommissionen, på grundval av förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89, beslut 90/178/Euratom, EEG (3) genom vilket Luxemburg bemyndigades att, med verkan från och med den 1 januari 1989, inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner och att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt.

| (4) | Kommissionen uppmanade Luxemburg att kontrollera huruvida de tillstånd som beviljats Luxemburg utan någon särskild tidsbegränsning fortfarande var nödvändiga och att bekräfta detta till kommissionen. Luxemburg bekräftade att bemyndigandet att använda ungefärliga uppskattningar med avseende på de transaktioner som avses i del A punkt 4 i bilaga X till direktiv 2006/112/EG hade blivit obsolet. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen uppmanade Luxemburg att kontrollera huruvida de tillstånd som beviljats Luxemburg utan någon särskild tidsbegränsning fortfarande var nödvändiga och att bekräfta detta till kommissionen. Luxemburg bekräftade att bemyndigandet att använda ungefärliga uppskattningar med avseende på de transaktioner som avses i del A punkt 4 i bilaga X till direktiv 2006/112/EG hade blivit obsolet.

| (5) | För att garantera tydlighet och insyn i gemenskapslagstiftningen bör de bestämmelser som blivit obsoleta eller upphört att gälla upphävas. |
| --- | --- |

(5)

För att garantera tydlighet och insyn i gemenskapslagstiftningen bör de bestämmelser som blivit obsoleta eller upphört att gälla upphävas.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den rådgivande kommittén för egna medel. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den rådgivande kommittén för egna medel.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 1.2 i beslut 90/178/Euratom, EEG ska utgå.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Storhertigdömet Luxemburg.

Utfärdat i Bryssel den 19 december 2012.

På kommissionens vägnar

Janusz LEWANDOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 155, 7.6.1989, s. 9.

1

(2)  EUT L 347, 11.12.2006, s. 1.

2

(3)  EGT L 99, 19.4.1990, s. 26.

3

---

| 21.12.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/56 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/56

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 19 december 2012

om ändring av beslut 90/184/Euratom, EEG om bemyndigande för Danmark att inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner och att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt

[delgivet med nr C(2012) 9538]

(Endast den danska texten är giltig)

(2012/814/EU, Euratom)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89 av den 29 maj 1989 om den slutliga enhetliga ordningen för uppbörd av egna medel som härrör från mervärdeskatt (1), särskilt artikel 13, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 371 i rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (2) får de medlemsstater som den 1 januari 1978 tillämpade undantag från skatteplikt för de transaktioner som anges i del B i bilaga X fortsätta att göra det, på de villkor som gällde i medlemsstaten i fråga den dagen. Dessa transaktioner ska tas med i beräkningen av underlaget för egna medel som härrör från mervärdeskatt. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 371 i rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (2) får de medlemsstater som den 1 januari 1978 tillämpade undantag från skatteplikt för de transaktioner som anges i del B i bilaga X fortsätta att göra det, på de villkor som gällde i medlemsstaten i fråga den dagen. Dessa transaktioner ska tas med i beräkningen av underlaget för egna medel som härrör från mervärdeskatt.

| (2) | I Danmarks fall antog kommissionen, på grundval av förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89, beslut 90/184/Euratom, EEG (3) genom vilket Danmark bemyndigades att, med verkan från och med den 1 januari 1989, inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner och att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt. |
| --- | --- |

(2)

I Danmarks fall antog kommissionen, på grundval av förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89, beslut 90/184/Euratom, EEG (3) genom vilket Danmark bemyndigades att, med verkan från och med den 1 januari 1989, inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner och att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt.

| (3) | Sedan den 1 januari 1995 har Danmark beskattat de transaktioner som avses i del B punkt 2 i bilaga X till direktiv 2006/112/EG. Det bemyndigande som beviljats i detta sammanhang bör upphävas med verkan från och med den dagen. |
| --- | --- |

(3)

Sedan den 1 januari 1995 har Danmark beskattat de transaktioner som avses i del B punkt 2 i bilaga X till direktiv 2006/112/EG. Det bemyndigande som beviljats i detta sammanhang bör upphävas med verkan från och med den dagen.

| (4) | Kommissionen uppmanade Danmark att kontrollera huruvida dessa bemyndiganden, som beviljats Danmark utan någon särskild tidsbegränsning, fortfarande var nödvändiga och att bekräfta detta till kommissionen. Danmark bekräftade att ett bemyndigande att inte ta hänsyn till de transaktioner som avses i del B punkt 2 i bilaga X till direktiv 2006/112/EG hade blivit obsolet. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen uppmanade Danmark att kontrollera huruvida dessa bemyndiganden, som beviljats Danmark utan någon särskild tidsbegränsning, fortfarande var nödvändiga och att bekräfta detta till kommissionen. Danmark bekräftade att ett bemyndigande att inte ta hänsyn till de transaktioner som avses i del B punkt 2 i bilaga X till direktiv 2006/112/EG hade blivit obsolet.

| (5) | För att garantera tydlighet och insyn i unionslagstiftningen bör de bestämmelser som blivit obsoleta eller upphört att gälla upphävas. |
| --- | --- |

(5)

För att garantera tydlighet och insyn i unionslagstiftningen bör de bestämmelser som blivit obsoleta eller upphört att gälla upphävas.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den rådgivande kommittén för egna medel. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den rådgivande kommittén för egna medel.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 1 i beslut 90/184/Euratom, EEG ska utgå.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Konungariket Danmark.

Utfärdat i Bryssel den 19 december 2012.

På kommissionens vägnar

Janusz LEWANDOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 155, 7.6.1989, s. 9.

1

(2)  EUT L 347, 11.12.2006, s. 1.

2

(3)  EGT L 99, 19.4.1990, s. 37.

3

---

| 21.12.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/57 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/57

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 19 december 2012

om ändring av beslut 96/564/Euratom, EG om bemyndigande av Österrike att inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner och att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt

[delgivet med nr C(2012) 9539]

(Endast den tyska texten är giltig)

(2012/815/EU, Euratom)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89 av den 29 maj 1989 om den slutliga enhetliga ordningen för uppbörd av egna medel som härrör från mervärdeskatt (1), särskilt artikel 13, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 378.1 i rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (2) får Österrike fortsätta att beskatta de transaktioner som anges i del A punkt 2 i bilaga X. Dessa transaktioner ska tas med i beräkningen av underlaget för egna medel som härrör från mervärdeskatt. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 378.1 i rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (2) får Österrike fortsätta att beskatta de transaktioner som anges i del A punkt 2 i bilaga X. Dessa transaktioner ska tas med i beräkningen av underlaget för egna medel som härrör från mervärdeskatt.

| (2) | Enligt artikel 378.2 a i direktiv 2006/112/EG får Österrike fortsätta att tillämpa undantag från skatteplikt för de transaktioner som anges i del B punkterna 5 och 9 i bilaga X. Dessa transaktioner ska tas med i beräkningen av underlaget för egna medel som härrör från mervärdeskatt. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 378.2 a i direktiv 2006/112/EG får Österrike fortsätta att tillämpa undantag från skatteplikt för de transaktioner som anges i del B punkterna 5 och 9 i bilaga X. Dessa transaktioner ska tas med i beräkningen av underlaget för egna medel som härrör från mervärdeskatt.

| (3) | Vid tillämpningen av artikel 28.3 a i sjätte mervärdesskattedirektivet bemyndigades Österrike genom punkt 2 h i bilaga IX (Beskattning) till anslutningsakten för Österrike (3) att enligt bilaga E punkt 2, fram till och med den 31 december 1996, beskatta sådana tjänster som tandtekniker yrkesmässigt tillhandahåller, och sådana tandproteser som tandläkare och tandtekniker tillhandahåller, österrikiska institutioner för social trygghet. Följaktligen bör det bemyndigande som kommissionen i detta sammanhang beviljat för beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt också upphävas. |
| --- | --- |

(3)

Vid tillämpningen av artikel 28.3 a i sjätte mervärdesskattedirektivet bemyndigades Österrike genom punkt 2 h i bilaga IX (Beskattning) till anslutningsakten för Österrike (3) att enligt bilaga E punkt 2, fram till och med den 31 december 1996, beskatta sådana tjänster som tandtekniker yrkesmässigt tillhandahåller, och sådana tandproteser som tandläkare och tandtekniker tillhandahåller, österrikiska institutioner för social trygghet. Följaktligen bör det bemyndigande som kommissionen i detta sammanhang beviljat för beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt också upphävas.

| (4) | Vid tillämpningen av artikel 28.3 b i sjätte mervärdesskattedirektivet bemyndigades Österrike genom punkt 2 i i bilaga IX (Beskattning) till anslutningsakten för Österrike att ha mervärdesskattebefrielse för de telekommunikationstjänster som det allmänna postväsendet tillhandahåller, fram till dess att rådet antar ett gemensamt system för beskattning av sådana tjänster eller till dess att alla de nuvarande medlemsstater som i dag har sådana befrielser avskaffar dessa, men under inga omständigheter längre än fram till och med den 31 december 1995. Följaktligen bör det bemyndigande som kommissionen i detta sammanhang beviljat för beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt också upphävas. |
| --- | --- |

(4)

Vid tillämpningen av artikel 28.3 b i sjätte mervärdesskattedirektivet bemyndigades Österrike genom punkt 2 i i bilaga IX (Beskattning) till anslutningsakten för Österrike att ha mervärdesskattebefrielse för de telekommunikationstjänster som det allmänna postväsendet tillhandahåller, fram till dess att rådet antar ett gemensamt system för beskattning av sådana tjänster eller till dess att alla de nuvarande medlemsstater som i dag har sådana befrielser avskaffar dessa, men under inga omständigheter längre än fram till och med den 31 december 1995. Följaktligen bör det bemyndigande som kommissionen i detta sammanhang beviljat för beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt också upphävas.

| (5) | I Österrikes fall antog kommissionen, på grundval av förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89, beslut 96/564/Euratom, EG (4) genom vilket Österrike bemyndigades att, med verkan från och med den 1 januari 1995, inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner och att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt. |
| --- | --- |

(5)

I Österrikes fall antog kommissionen, på grundval av förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89, beslut 96/564/Euratom, EG (4) genom vilket Österrike bemyndigades att, med verkan från och med den 1 januari 1995, inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner och att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt.

| (6) | Kommissionen uppmanade Österrike att kontrollera huruvida dessa bemyndiganden, som beviljats Österrike utan någon särskild tidsbegränsning, fortfarande var nödvändiga och att bekräfta detta till kommissionen. Österrike bekräftade att två bemyndiganden inte längre var nödvändiga. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen uppmanade Österrike att kontrollera huruvida dessa bemyndiganden, som beviljats Österrike utan någon särskild tidsbegränsning, fortfarande var nödvändiga och att bekräfta detta till kommissionen. Österrike bekräftade att två bemyndiganden inte längre var nödvändiga.

| (7) | För att garantera tydlighet och insyn i unionslagstiftningen bör sådana bestämmelser som blivit obsoleta eller upphört att gälla upphävas. |
| --- | --- |

(7)

För att garantera tydlighet och insyn i unionslagstiftningen bör sådana bestämmelser som blivit obsoleta eller upphört att gälla upphävas.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den rådgivande kommittén för egna medel. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den rådgivande kommittén för egna medel.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Artikel 2.1 i beslut 96/564/Euratom, EG ska utgå.

2.   Artikel 2.2 i beslut 96/564/Euratom, EG ska utgå.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Österrike.

Utfärdat i Bryssel den 19 december 2012.

På kommissionens vägnar

Janusz LEWANDOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 155, 7.6.1989, s. 9.

1

(2)  EUT L 347, 11.12.2006, s. 1.

2

(3)  EGT C 241, 29.8.1994, s. 336.

3

(4)  EGT L 247, 28.9.1996, s. 39.

4

---

| 21.12.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/59 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/59

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 19 december 2012

om ändring av beslut 96/565/Euratom, EG om bemyndigande av Sverige att inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner och att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel som härrör från mervärdesskatt

[delgivet med nr C(2012) 9547]

(Endast den svenska texten är giltig)

(2012/816/EU, Euratom)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT FÖLJANDE BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89 av den 29 maj 1989 om den slutliga enhetliga ordningen för uppbörd av egna medel som härrör från mervärdeskatt (1), särskilt artikel 13, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 380 i rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (2) får Sverige fortsätta att tillämpa undantag från skatteplikt för tillhandahållande av tjänster av författare, konstnärer och artister som anges i punkt 2 i bilaga X, del B, och de transaktioner som anges i punkterna 1, 9 och 10 i bilaga X, del B, så länge som samma undantag från skatteplikt tillämpas i någon av de medlemsstater som ingick i Europeiska gemenskapen den 31 december 1994. Dessa transaktioner ska tas med i beräkningen av underlaget för egna medel som härrör från mervärdeskatt. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 380 i rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (2) får Sverige fortsätta att tillämpa undantag från skatteplikt för tillhandahållande av tjänster av författare, konstnärer och artister som anges i punkt 2 i bilaga X, del B, och de transaktioner som anges i punkterna 1, 9 och 10 i bilaga X, del B, så länge som samma undantag från skatteplikt tillämpas i någon av de medlemsstater som ingick i Europeiska gemenskapen den 31 december 1994. Dessa transaktioner ska tas med i beräkningen av underlaget för egna medel som härrör från mervärdeskatt.

| (2) | I Sveriges fall antog kommissionen, på grundval av rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89, beslut 96/565/Euratom, EG (3) om bemyndigande av Sverige att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel som härrör från mervärdesskatt. |
| --- | --- |

(2)

I Sveriges fall antog kommissionen, på grundval av rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89, beslut 96/565/Euratom, EG (3) om bemyndigande av Sverige att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel som härrör från mervärdesskatt.

| (3) | Sedan den 1 januari 1997 har Sverige i fråga om upphovsrätter och royalties beskattat de transaktioner som avses i punkt 2 i bilaga X, del B i direktiv 2006/112/EG. Det tillstånd som beviljas i detta sammanhang ska upphöra med verkan från och med den dagen. |
| --- | --- |

(3)

Sedan den 1 januari 1997 har Sverige i fråga om upphovsrätter och royalties beskattat de transaktioner som avses i punkt 2 i bilaga X, del B i direktiv 2006/112/EG. Det tillstånd som beviljas i detta sammanhang ska upphöra med verkan från och med den dagen.

| (4) | Kommissionen uppmanade Sverige att kontrollera huruvida de tillstånd som beviljats Sverige utan någon särskild tidsbegränsning fortfarande var nödvändiga och att bekräfta detta för kommissionen. Sverige bekräftade att tillståndet att använda ungefärliga uppskattningar för de transaktioner som anges i punkt 2 i bilaga X, del B i direktiv 2006/112/EG inte längre är tillämpligt på upphovsrätter och royalties. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen uppmanade Sverige att kontrollera huruvida de tillstånd som beviljats Sverige utan någon särskild tidsbegränsning fortfarande var nödvändiga och att bekräfta detta för kommissionen. Sverige bekräftade att tillståndet att använda ungefärliga uppskattningar för de transaktioner som anges i punkt 2 i bilaga X, del B i direktiv 2006/112/EG inte längre är tillämpligt på upphovsrätter och royalties.

| (5) | För att garantera tydlighet och insyn i gemenskapslagstiftningen bör de bestämmelser som blivit förlegade eller upphört att gälla upphävas. |
| --- | --- |

(5)

För att garantera tydlighet och insyn i gemenskapslagstiftningen bör de bestämmelser som blivit förlegade eller upphört att gälla upphävas.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den rådgivande kommittén om egna medel. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den rådgivande kommittén om egna medel.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 2.2 i beslut 96/565/Euratom, EG ska härmed utgå.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Konungariket Sverige.

Utfärdat i Bryssel den 19 december 2012.

På kommissionens vägnar

Janusz LEWANDOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 155, 7.6.1989, s. 9.

1

(2)  EUT L 347, 11.12.2006, s. 1.

2

(3)  EGT L 247, 28.9.1996, s. 41.

3

---

| 21.12.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/60 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/60

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 19 december 2012

om ändring av beslut 90/185/Euratom, EEG om bemyndigande för Grekland att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt

[delgivet med nr C(2012) 9549]

(Endast den grekiska texten är giltig)

(2012/817/EU, Euratom)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89 av den 29 maj 1989 om den slutliga enhetliga ordningen för uppbörd av egna medel som härrör från mervärdeskatt (1), särskilt artikel 13, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 375 i rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (2) får Grekland fortsätta att tillämpa undantag från skatteplikt för de transaktioner som anges i del B punkterna 2, 8, 11 och 12 i bilaga X. Dessa transaktioner ska tas med i beräkningen av underlaget för egna medel som härrör från mervärdeskatt. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 375 i rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (2) får Grekland fortsätta att tillämpa undantag från skatteplikt för de transaktioner som anges i del B punkterna 2, 8, 11 och 12 i bilaga X. Dessa transaktioner ska tas med i beräkningen av underlaget för egna medel som härrör från mervärdeskatt.

| (2) | I Greklands fall antog kommissionen, på grundval av förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89, beslut 90/185/Euratom, EEG (3) genom vilket Grekland bemyndigandes att, med verkan från och med den 1 januari 1989, använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt. |
| --- | --- |

(2)

I Greklands fall antog kommissionen, på grundval av förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89, beslut 90/185/Euratom, EEG (3) genom vilket Grekland bemyndigandes att, med verkan från och med den 1 januari 1989, använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt.

| (3) | Sedan den 1 juli 2010 har Grekland beskattat de transaktioner som avses i del B punkt 2 i bilaga X till direktiv 2006/112/EG. Det bemyndigande som beviljats i detta sammanhang bör upphävas med verkan från och med den dagen. |
| --- | --- |

(3)

Sedan den 1 juli 2010 har Grekland beskattat de transaktioner som avses i del B punkt 2 i bilaga X till direktiv 2006/112/EG. Det bemyndigande som beviljats i detta sammanhang bör upphävas med verkan från och med den dagen.

| (4) | Sedan den 22 augusti 2011 har Grekland beskattat de transaktioner som avses i del B punkt 8 i bilaga X till direktiv 2006/112/EG. Det bemyndigande som beviljats i detta sammanhang bör upphävas med verkan från och med den dagen. |
| --- | --- |

(4)

Sedan den 22 augusti 2011 har Grekland beskattat de transaktioner som avses i del B punkt 8 i bilaga X till direktiv 2006/112/EG. Det bemyndigande som beviljats i detta sammanhang bör upphävas med verkan från och med den dagen.

| (5) | Kommissionen uppmanade Grekland att kontrollera huruvida dessa bemyndiganden, som beviljats Grekland utan någon särskild tidsbegränsning, fortfarande var nödvändiga och att bekräfta detta till kommissionen. Grekland bekräftade att två bemyndiganden att använda ungefärliga uppskattningar med avseende på de transaktioner som anges i del B punkterna 2 och 8 i bilaga X till direktiv 2006/112/EG inte längre var tillämpliga. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen uppmanade Grekland att kontrollera huruvida dessa bemyndiganden, som beviljats Grekland utan någon särskild tidsbegränsning, fortfarande var nödvändiga och att bekräfta detta till kommissionen. Grekland bekräftade att två bemyndiganden att använda ungefärliga uppskattningar med avseende på de transaktioner som anges i del B punkterna 2 och 8 i bilaga X till direktiv 2006/112/EG inte längre var tillämpliga.

| (6) | Vidare meddelade Grekland att det inte längre var motiverat att använda ungefärliga uppskattningar med avseende på del B punkterna 11 och 12 i bilaga X, eftersom detaljerade uppgifter tillhandahölls av försvarsministeriet. |
| --- | --- |

(6)

Vidare meddelade Grekland att det inte längre var motiverat att använda ungefärliga uppskattningar med avseende på del B punkterna 11 och 12 i bilaga X, eftersom detaljerade uppgifter tillhandahölls av försvarsministeriet.

| (7) | För att garantera tydlighet och insyn i gemenskapslagstiftningen bör de bestämmelser som blivit obsoleta eller upphört att gälla upphävas. |
| --- | --- |

(7)

För att garantera tydlighet och insyn i gemenskapslagstiftningen bör de bestämmelser som blivit obsoleta eller upphört att gälla upphävas.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den rådgivande kommittén för egna medel. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den rådgivande kommittén för egna medel.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Artikel 1.1 i beslut 90/185/Euratom, EEG ska utgå.

2.   Artikel 1.3 i beslut 90/185/Euratom, EEG ska utgå.

3.   Artikel 1.5 i beslut 90/185/Euratom, EEG ska utgå.

4.   Artikel 1.6 i beslut 90/185/Euratom, EEG ska utgå.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Grekland.

Utfärdat i Bryssel den 19 december 2012.

På kommissionens vägnar

Janusz LEWANDOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 155, 7.6.1989, s. 9.

1

(2)  EUT L 347, 11.12.2006, s. 1.

2

(3)  EGT L 99, 19.4.1990, s. 39.

3

---

| 21.12.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/61 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/61

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 19 december 2012

om bemyndigande för Danmark att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt

[delgivet med nr C(2012) 9551]

(Endast den danska texten är giltig)

(2012/818/EU, Euratom)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89 av den 29 maj 1989 om den slutliga enhetliga ordningen för uppbörd av egna medel som härrör från mervärdeskatt (1), särskilt artikel 13, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 370 i rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (2) får de medlemsstater som den 1 januari 1978 beskattade de transaktioner som anges i del A i bilaga X fortsätta att beskatta dem. Dessa transaktioner ska tas med i beräkningen av underlaget för egna medel som härrör från mervärdeskatt. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 370 i rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (2) får de medlemsstater som den 1 januari 1978 beskattade de transaktioner som anges i del A i bilaga X fortsätta att beskatta dem. Dessa transaktioner ska tas med i beräkningen av underlaget för egna medel som härrör från mervärdeskatt.

| (2) | Enligt artikel 371 i direktiv 2006/112/EG får de medlemsstater som den 1 januari 1978 tillämpade undantag från skatteplikt för de transaktioner som anges i del B i bilaga X fortsätta att göra det, på de villkor som gällde i medlemsstaten i fråga den dagen. Dessa transaktioner ska tas med i beräkningen av underlaget för egna medel som härrör från mervärdeskatt. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 371 i direktiv 2006/112/EG får de medlemsstater som den 1 januari 1978 tillämpade undantag från skatteplikt för de transaktioner som anges i del B i bilaga X fortsätta att göra det, på de villkor som gällde i medlemsstaten i fråga den dagen. Dessa transaktioner ska tas med i beräkningen av underlaget för egna medel som härrör från mervärdeskatt.

| (3) | Danmark har begärt bemyndigande från kommissionen att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt, eftersom landet inte kan göra någon exakt beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt med avseende på de transaktioner som anges i del A punkt 2 och del B punkt 10 i bilaga X till direktiv 2006/112/EG. En exakt beräkning skulle innebära en obefogad administrativ börda som inte står i proportion till de aktuella transaktionernas inverkan på Danmarks samlade underlag för egna medel från mervärdesskatt. Däremot kan Danmark göra en beräkning genom ungefärliga uppskattningar avseende den aktuella kategorin av transaktioner. Danmark bör därför ges bemyndigande att beräkna underlaget för egna medel från mervärdesskatt med användning av ungefärliga uppskattningar i enlighet med artikel 6.3 andra strecksatsen i förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89. |
| --- | --- |

(3)

Danmark har begärt bemyndigande från kommissionen att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt, eftersom landet inte kan göra någon exakt beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt med avseende på de transaktioner som anges i del A punkt 2 och del B punkt 10 i bilaga X till direktiv 2006/112/EG. En exakt beräkning skulle innebära en obefogad administrativ börda som inte står i proportion till de aktuella transaktionernas inverkan på Danmarks samlade underlag för egna medel från mervärdesskatt. Däremot kan Danmark göra en beräkning genom ungefärliga uppskattningar avseende den aktuella kategorin av transaktioner. Danmark bör därför ges bemyndigande att beräkna underlaget för egna medel från mervärdesskatt med användning av ungefärliga uppskattningar i enlighet med artikel 6.3 andra strecksatsen i förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89.

| (4) | För att skapa tydlighet och rättslig säkerhet är det lämpligt att tidsbegränsa tillståndets tillämplighet. |
| --- | --- |

(4)

För att skapa tydlighet och rättslig säkerhet är det lämpligt att tidsbegränsa tillståndets tillämplighet.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den rådgivande kommittén för egna medel. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den rådgivande kommittén för egna medel.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt från och med den 1 januari 2012 ges Danmark bemyndigande att använda ungefärliga uppskattningar avseende följande kategorier av transaktioner, som anges i bilaga X till direktiv 2006/112/EG:

| (1) | Verksamheter som bedrivs av icke kommersiella offentliga radio- och televisionsorgan (del A punkt 2). |
| --- | --- |

(1)

Verksamheter som bedrivs av icke kommersiella offentliga radio- och televisionsorgan (del A punkt 2).

| (2) | Persontransport (del B punkt 10). |
| --- | --- |

(2)

Persontransport (del B punkt 10).

Artikel 2

Detta beslut ska tillämpas från och med den 1 januari 2012 till och med den 31 december 2016.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Konungariket Danmark.

Utfärdat i Bryssel den 19 december 2012.

På kommissionens vägnar

Janusz LEWANDOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 155, 7.6.1989, s. 9.

1

(2)  EUT L 347, 11.12.2006, s. 1.

2

---

| 21.12.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/62 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/62

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 19 december 2012

om upphävande av beslut 90/182/Euratom, EEG om bemyndigande för Förenade kungariket att inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner och att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt

[delgivet med nr C(2012) 9556]

(Endast den engelska texten är giltig)

(2012/819/EU, Euratom)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89 av den 29 maj 1989 om den slutliga enhetliga ordningen för uppbörd av egna medel som härrör från mervärdeskatt (1), särskilt artikel 13, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 371 i rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (2) får de medlemsstater som den 1 januari 1978 tillämpade undantag från skatteplikt för de transaktioner som anges i del B i bilaga X fortsätta att göra det, på de villkor som gällde i medlemsstaten i fråga den dagen. Dessa transaktioner ska tas med i beräkningen av underlaget för egna medel som härrör från mervärdeskatt. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 371 i rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (2) får de medlemsstater som den 1 januari 1978 tillämpade undantag från skatteplikt för de transaktioner som anges i del B i bilaga X fortsätta att göra det, på de villkor som gällde i medlemsstaten i fråga den dagen. Dessa transaktioner ska tas med i beräkningen av underlaget för egna medel som härrör från mervärdeskatt.

| (2) | I Förenade kungarikets fall antog kommissionen, på grundval av rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89, beslut 90/182/Euratom, EEG (3) genom vilket Förenade kungariket bemyndigades att, med verkan från och med den 1 januari 1989, inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner och att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt. |
| --- | --- |

(2)

I Förenade kungarikets fall antog kommissionen, på grundval av rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89, beslut 90/182/Euratom, EEG (3) genom vilket Förenade kungariket bemyndigades att, med verkan från och med den 1 januari 1989, inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner och att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt.

| (3) | Kommissionen uppmanade Förenade kungariket att kontrollera huruvida de tillstånd som beviljats Förenade kungariket utan någon särskild tidsbegränsning fortfarande var nödvändiga och att bekräfta detta för kommissionen. Förenade kungariket bekräftade att bemyndigandet att använda ungefärliga uppskattningar med avseende på de transaktioner som anges i del B punkt 7 i bilaga X till direktiv 2006/112/EG inte längre är nödvändigt till följd av ändrade metoder. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen uppmanade Förenade kungariket att kontrollera huruvida de tillstånd som beviljats Förenade kungariket utan någon särskild tidsbegränsning fortfarande var nödvändiga och att bekräfta detta för kommissionen. Förenade kungariket bekräftade att bemyndigandet att använda ungefärliga uppskattningar med avseende på de transaktioner som anges i del B punkt 7 i bilaga X till direktiv 2006/112/EG inte längre är nödvändigt till följd av ändrade metoder.

| (4) | För att garantera tydlighet och insyn i unionslagstiftningen bör sådana bestämmelser som blivit obsoleta eller upphört att gälla upphävas. |
| --- | --- |

(4)

För att garantera tydlighet och insyn i unionslagstiftningen bör sådana bestämmelser som blivit obsoleta eller upphört att gälla upphävas.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den rådgivande kommittén för egna medel. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den rådgivande kommittén för egna medel.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 90/182/Euratom, EEG ska upphöra att gälla.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland.

Utfärdat i Bryssel den 19 december 2012.

På kommissionens vägnar

Janusz LEWANDOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 155, 7.6.1989, s. 9.

1

(2)  EUT L 347, 11.12.2006, s. 1.

2

(3)  EGT L 99, 19.4.1990, s. 33.

3

---

| 21.12.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/63 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/63

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 19 december 2012

om ändring av beslut 90/180/Euratom, EEG om bemyndigande för Nederländerna att inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner och att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt

[delgivet med nr C(2012) 9567]

(Endast den nederländska texten är giltig)

(2012/820/EU, Euratom)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89 av den 29 maj 1989 om den slutliga enhetliga ordningen för uppbörd av egna medel som härrör från mervärdeskatt (1), särskilt artikel 13, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 370 i rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (2) får de medlemsstater som den 1 januari 1978 beskattade de transaktioner som anges i del A i bilaga X fortsätta att beskatta dem. Dessa transaktioner ska tas med i beräkningen av underlaget för egna medel som härrör från mervärdeskatt. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 370 i rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (2) får de medlemsstater som den 1 januari 1978 beskattade de transaktioner som anges i del A i bilaga X fortsätta att beskatta dem. Dessa transaktioner ska tas med i beräkningen av underlaget för egna medel som härrör från mervärdeskatt.

| (2) | Enligt artikel 371 i direktiv 2006/112/EG får de medlemsstater som den 1 januari 1978 tillämpade undantag från skatteplikt för de transaktioner som anges i del B i bilaga X fortsätta att göra det, på de villkor som gällde i medlemsstaten i fråga den dagen. Dessa transaktioner ska tas med i beräkningen av underlaget för egna medel som härrör från mervärdeskatt. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 371 i direktiv 2006/112/EG får de medlemsstater som den 1 januari 1978 tillämpade undantag från skatteplikt för de transaktioner som anges i del B i bilaga X fortsätta att göra det, på de villkor som gällde i medlemsstaten i fråga den dagen. Dessa transaktioner ska tas med i beräkningen av underlaget för egna medel som härrör från mervärdeskatt.

| (3) | I Nederländernas fall antog kommissionen, på grundval av rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89, beslut 90/180/Euratom, EEG (3) genom vilket Nederländerna bemyndigades att, med verkan från och med den 1 januari 1989, inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner och att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt. |
| --- | --- |

(3)

I Nederländernas fall antog kommissionen, på grundval av rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89, beslut 90/180/Euratom, EEG (3) genom vilket Nederländerna bemyndigades att, med verkan från och med den 1 januari 1989, inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner och att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt.

| (4) | Sedan den 1 januari 1993 har Nederländerna beskattat de transaktioner som avses i del B punkt 5 i bilaga X till direktiv 2006/112/EG. Det bemyndigande som beviljats i detta sammanhang bör upphävas med verkan från och med den dagen. |
| --- | --- |

(4)

Sedan den 1 januari 1993 har Nederländerna beskattat de transaktioner som avses i del B punkt 5 i bilaga X till direktiv 2006/112/EG. Det bemyndigande som beviljats i detta sammanhang bör upphävas med verkan från och med den dagen.

| (5) | Kommissionen uppmanade Nederländerna att kontrollera huruvida de tillstånd som beviljats Nederländerna utan någon särskild tidsbegränsning fortfarande var nödvändiga och att bekräfta detta till kommissionen. Nederländerna bekräftade att bemyndigandet att använda ungefärliga uppskattningar med avseende på de transaktioner som avses i del B punkt 5 i bilaga X till direktiv 2006/112/EG inte längre var nödvändigt. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen uppmanade Nederländerna att kontrollera huruvida de tillstånd som beviljats Nederländerna utan någon särskild tidsbegränsning fortfarande var nödvändiga och att bekräfta detta till kommissionen. Nederländerna bekräftade att bemyndigandet att använda ungefärliga uppskattningar med avseende på de transaktioner som avses i del B punkt 5 i bilaga X till direktiv 2006/112/EG inte längre var nödvändigt.

| (6) | För att garantera tydlighet och insyn i gemenskapslagstiftningen bör de bestämmelser som blivit obsoleta eller upphört att gälla upphävas. |
| --- | --- |

(6)

För att garantera tydlighet och insyn i gemenskapslagstiftningen bör de bestämmelser som blivit obsoleta eller upphört att gälla upphävas.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den rådgivande kommittén för egna medel. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den rådgivande kommittén för egna medel.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 1.2 i beslut 90/180/Euratom, EEG ska utgå.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Konungariket Nederländerna.

Utfärdat i Bryssel den 19 december 2012.

På kommissionens vägnar

Janusz LEWANDOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 155, 7.6.1989, s. 9.

1

(2)  EUT L 347, 11.12.2006, s. 1.

2

(3)  EGT L 99, 19.4.1990, s. 30.

3

---

| 21.12.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/64 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/64

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 19 december 2012

om ändring av beslut 90/177/Euratom, EEG om bemyndigande för Belgien att inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner och att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt

[delgivet med nr C(2012) 9568]

(Endast de franska och nederländska texterna är giltig)

(2012/821/EU, Euratom)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89 av den 29 maj 1989 om den slutliga enhetliga ordningen för uppbörd av egna medel som härrör från mervärdeskatt (1), särskilt artikel 13, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 370 i rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (2) får de medlemsstater som den 1 januari 1978 beskattade de transaktioner som anges i del A i bilaga X fortsätta att beskatta dem. Dessa transaktioner ska tas med i beräkningen av underlaget för egna medel som härrör från mervärdeskatt. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 370 i rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (2) får de medlemsstater som den 1 januari 1978 beskattade de transaktioner som anges i del A i bilaga X fortsätta att beskatta dem. Dessa transaktioner ska tas med i beräkningen av underlaget för egna medel som härrör från mervärdeskatt.

| (2) | Enligt artikel 371 i direktiv 2006/112/EG får de medlemsstater som den 1 januari 1978 tillämpade undantag från skatteplikt för de transaktioner som anges i del B i bilaga X fortsätta att göra det, på de villkor som gällde i medlemsstaten i fråga den dagen. Dessa transaktioner ska tas med i beräkningen av underlaget för egna medel som härrör från mervärdeskatt. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 371 i direktiv 2006/112/EG får de medlemsstater som den 1 januari 1978 tillämpade undantag från skatteplikt för de transaktioner som anges i del B i bilaga X fortsätta att göra det, på de villkor som gällde i medlemsstaten i fråga den dagen. Dessa transaktioner ska tas med i beräkningen av underlaget för egna medel som härrör från mervärdeskatt.

| (3) | Sedan den 1 januari 2011 har Belgien i enlighet med artikel 12.1 a i direktiv 2006/112/EG beskattat tillhandahållande (före första besittningstagandet) av den mark en byggnad står på som sålts som mervärdesskattepliktig. Det bemyndigande som beviljats i detta sammanhang bör upphävas med verkan från och med den dagen. |
| --- | --- |

(3)

Sedan den 1 januari 2011 har Belgien i enlighet med artikel 12.1 a i direktiv 2006/112/EG beskattat tillhandahållande (före första besittningstagandet) av den mark en byggnad står på som sålts som mervärdesskattepliktig. Det bemyndigande som beviljats i detta sammanhang bör upphävas med verkan från och med den dagen.

| (4) | Sedan den 1 januari 2012 har Belgien beskattat tjänster som tillhandahålls av notarier och utmätningsmän. Det bemyndigande som beviljats i detta sammanhang bör upphävas med verkan från och med den dagen. |
| --- | --- |

(4)

Sedan den 1 januari 2012 har Belgien beskattat tjänster som tillhandahålls av notarier och utmätningsmän. Det bemyndigande som beviljats i detta sammanhang bör upphävas med verkan från och med den dagen.

| (5) | I Belgiens fall antog kommissionen, på grundval av rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89, beslut 90/177/Euratom, EEG (3) genom vilket Belgien bemyndigades att, med verkan från och med 1989, inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner och att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt. |
| --- | --- |

(5)

I Belgiens fall antog kommissionen, på grundval av rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89, beslut 90/177/Euratom, EEG (3) genom vilket Belgien bemyndigades att, med verkan från och med 1989, inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner och att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt.

| (6) | Kommissionen uppmanade Belgien att kontrollera huruvida dessa bemyndiganden, som beviljats Belgien utan någon särskild tidsbegränsning, fortfarande var nödvändiga och att bekräfta detta till kommissionen. Belgien bekräftade att räckvidden för två bemyndiganden måste ändras. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen uppmanade Belgien att kontrollera huruvida dessa bemyndiganden, som beviljats Belgien utan någon särskild tidsbegränsning, fortfarande var nödvändiga och att bekräfta detta till kommissionen. Belgien bekräftade att räckvidden för två bemyndiganden måste ändras.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den rådgivande kommittén för egna medel. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den rådgivande kommittén för egna medel.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 2 i beslut 90/177/Euratom, EEG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Punkt 2 ska ersättas med följande:






  ”2. | Tjänster som tillhandahålls av jurister, i den mån dessa tjänster inte anges i bilaga B till direktiv 67/228/EEG (bilaga F, punkt 2).” |
| --- | --- | --- |

1.

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.

Tjänster som tillhandahålls av jurister, i den mån dessa tjänster inte anges i bilaga B till direktiv 67/228/EEG (bilaga F, punkt 2).”

| 2. | Punkt 4 ska ersättas med följande:






  ”4. | Tillhandahållande av mark för bebyggelse enligt artikel 4.3 i direktiv 77/388/EEG (bilaga F, punkt 16).” |
| --- | --- | --- |

2.

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.

Tillhandahållande av mark för bebyggelse enligt artikel 4.3 i direktiv 77/388/EEG (bilaga F, punkt 16).”

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Konungariket Belgien.

Utfärdat i Bryssel den 19 december 2012.

På kommissionens vägnar

Janusz LEWANDOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 155, 7.6.1989, s. 9.

1

(2)  EUT L 347, 11.12.2006, s. 1.

2

(3)  EGT L 99, 19.4.1990, s. 24.

3

---

| 21.12.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/65 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/65

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 19 december 2012

om ändring av beslut 90/179/Euratom, EEG om bemyndigande för Förbundsrepubliken Tyskland att använda statistiska uppgifter från tiden före det näst sista året och att inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner eller att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt

[delgivet med nr C(2012) 9569]

(Endast den tyska texten är giltig)

(2012/822/EU, Euratom)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89 av den 29 maj 1989 om den slutliga enhetliga ordningen för uppbörd av egna medel som härrör från mervärdeskatt (1), särskilt artikel 13, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 370 i rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (2) får de medlemsstater som den 1 januari 1978 beskattade de transaktioner som anges i del A i bilaga X fortsätta att beskatta dem. Dessa transaktioner ska tas med i beräkningen av underlaget för egna medel som härrör från mervärdeskatt. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 370 i rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (2) får de medlemsstater som den 1 januari 1978 beskattade de transaktioner som anges i del A i bilaga X fortsätta att beskatta dem. Dessa transaktioner ska tas med i beräkningen av underlaget för egna medel som härrör från mervärdeskatt.

| (2) | Enligt artikel 371 i direktiv 2006/112/EG får de medlemsstater som den 1 januari 1978 tillämpade undantag från skatteplikt för de transaktioner som anges i del B i bilaga X fortsätta att göra det, på de villkor som gällde i medlemsstaten i fråga den dagen. Dessa transaktioner ska tas med i beräkningen av underlaget för egna medel som härrör från mervärdeskatt. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 371 i direktiv 2006/112/EG får de medlemsstater som den 1 januari 1978 tillämpade undantag från skatteplikt för de transaktioner som anges i del B i bilaga X fortsätta att göra det, på de villkor som gällde i medlemsstaten i fråga den dagen. Dessa transaktioner ska tas med i beräkningen av underlaget för egna medel som härrör från mervärdeskatt.

| (3) | Genom artikel 1.2 a i rådets artonde direktiv 89/465/EEG (3) upphävdes möjligheten för medlemsstaterna att fortsätta att tillämpa undantag från skatteplikt för de transaktioner som anges i punkt 13 i bilaga F till rådets direktiv 77/388/EEG (4) med verkan från och med den 1 januari 1991. Följaktligen bör det bemyndigande som kommissionen i detta sammanhang beviljat för beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt också upphävas. |
| --- | --- |

(3)

Genom artikel 1.2 a i rådets artonde direktiv 89/465/EEG (3) upphävdes möjligheten för medlemsstaterna att fortsätta att tillämpa undantag från skatteplikt för de transaktioner som anges i punkt 13 i bilaga F till rådets direktiv 77/388/EEG (4) med verkan från och med den 1 januari 1991. Följaktligen bör det bemyndigande som kommissionen i detta sammanhang beviljat för beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt också upphävas.

| (4) | I Tysklands fall antog kommissionen, på grundval av förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89, beslut 90/179/Euratom, EEG (5) genom vilket Tyskland bemyndigades att, med verkan från och med 1 januari 1989, använda statistiska uppgifter som upprättats före det närmast föregående året och att inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner eller att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt. |
| --- | --- |

(4)

I Tysklands fall antog kommissionen, på grundval av förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89, beslut 90/179/Euratom, EEG (5) genom vilket Tyskland bemyndigades att, med verkan från och med 1 januari 1989, använda statistiska uppgifter som upprättats före det närmast föregående året och att inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner eller att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt.

| (5) | Kommissionen uppmanade Tyskland att kontrollera huruvida dessa bemyndiganden, som beviljats Tyskland utan någon särskild tidsbegränsning, fortfarande var nödvändiga och att bekräfta detta till kommissionen. Tyskland bekräftade att bemyndigandet att inte ta hänsyn till de transaktioner som anges i punkt 13 i bilaga F till direktiv 77/388/EEG och bemyndigandet att använda ungefärliga uppskattningar med avseende på de transaktioner som anges i del B punkt 3 i bilaga X till direktiv 2006/112/EG inte längre var nödvändiga. Följaktligen bör de bemyndiganden som kommissionen i detta sammanhang beviljat för beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt också upphävas. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen uppmanade Tyskland att kontrollera huruvida dessa bemyndiganden, som beviljats Tyskland utan någon särskild tidsbegränsning, fortfarande var nödvändiga och att bekräfta detta till kommissionen. Tyskland bekräftade att bemyndigandet att inte ta hänsyn till de transaktioner som anges i punkt 13 i bilaga F till direktiv 77/388/EEG och bemyndigandet att använda ungefärliga uppskattningar med avseende på de transaktioner som anges i del B punkt 3 i bilaga X till direktiv 2006/112/EG inte längre var nödvändiga. Följaktligen bör de bemyndiganden som kommissionen i detta sammanhang beviljat för beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt också upphävas.

| (6) | För att garantera tydlighet och insyn i unionslagstiftningen bör sådana bestämmelser som blivit obsoleta eller upphört att gälla upphävas. |
| --- | --- |

(6)

För att garantera tydlighet och insyn i unionslagstiftningen bör sådana bestämmelser som blivit obsoleta eller upphört att gälla upphävas.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den rådgivande kommittén för egna medel. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den rådgivande kommittén för egna medel.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Artikel 2.3 i beslut 90/179/Euratom, EEG ska utgå.

2.   Artikel 3.3 i beslut 90/179/Euratom, EEG ska utgå.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland.

Utfärdat i Bryssel den 19 december 2012.

På kommissionens vägnar

Janusz LEWANDOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 155, 7.6.1989, s. 9.

1

(2)  EUT L 347, 11.12.2006, s. 1.

2

(3)  EGT L 226, 3.8.1989, s. 21.

3

(4)  EGT L 145, 13.6.1977, s. 1.

4

(5)  EGT L 99, 19.4.1990, s. 22.

5

---

| 21.12.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/67 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/67

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 19 december 2012

om ändring av beslut 90/183/Euratom, EEG om bemyndigande för Irland att inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner och att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt

[delgivet med nr C(2012) 9570]

(Endast den engelska texten är giltig)

(2012/823/EU, Euratom)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89 av den 29 maj 1989 om den slutliga enhetliga ordningen för uppbörd av egna medel som härrör från mervärdeskatt (1), särskilt artikel 13, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 370 i rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (2) får de medlemsstater som den 1 januari 1978 beskattade de transaktioner som anges i del A i bilaga X fortsätta att beskatta dem. Dessa transaktioner ska tas med i beräkningen av underlaget för egna medel som härrör från mervärdeskatt. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 370 i rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (2) får de medlemsstater som den 1 januari 1978 beskattade de transaktioner som anges i del A i bilaga X fortsätta att beskatta dem. Dessa transaktioner ska tas med i beräkningen av underlaget för egna medel som härrör från mervärdeskatt.

| (2) | Enligt artikel 371 i direktiv 2006/112/EG får de medlemsstater som den 1 januari 1978 tillämpade undantag från skatteplikt för de transaktioner som anges i del B i bilaga X fortsätta att göra det, på de villkor som gällde i medlemsstaten i fråga den dagen. Dessa transaktioner ska tas med i beräkningen av underlaget för egna medel som härrör från mervärdeskatt. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 371 i direktiv 2006/112/EG får de medlemsstater som den 1 januari 1978 tillämpade undantag från skatteplikt för de transaktioner som anges i del B i bilaga X fortsätta att göra det, på de villkor som gällde i medlemsstaten i fråga den dagen. Dessa transaktioner ska tas med i beräkningen av underlaget för egna medel som härrör från mervärdeskatt.

| (3) | I Irlands fall antog kommissionen, på grundval av förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89, beslut 90/183/Euratom, EEG (3) genom vilket Irland bemyndigades att, med verkan från och med den 1 januari 1989, inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner och att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt. |
| --- | --- |

(3)

I Irlands fall antog kommissionen, på grundval av förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89, beslut 90/183/Euratom, EEG (3) genom vilket Irland bemyndigades att, med verkan från och med den 1 januari 1989, inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner och att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt.

| (4) | Kommissionen uppmanade Irland att kontrollera huruvida de tillstånd som beviljats Irland utan någon särskild tidsbegränsning fortfarande var nödvändiga och att bekräfta detta till kommissionen. Irland bekräftade att bemyndigandet att använda ungefärliga uppskattningar med avseende på de transaktioner som avses i del B punkt 13 i bilaga X till direktiv 2006/112/EG hade ersatts i och med att en ordning för beskattning av vinstmarginal hade införts och därför inte längre var nödvändigt. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen uppmanade Irland att kontrollera huruvida de tillstånd som beviljats Irland utan någon särskild tidsbegränsning fortfarande var nödvändiga och att bekräfta detta till kommissionen. Irland bekräftade att bemyndigandet att använda ungefärliga uppskattningar med avseende på de transaktioner som avses i del B punkt 13 i bilaga X till direktiv 2006/112/EG hade ersatts i och med att en ordning för beskattning av vinstmarginal hade införts och därför inte längre var nödvändigt.

| (5) | För att garantera tydlighet och insyn i unionslagstiftningen bör de bestämmelser som blivit obsoleta eller upphört att gälla upphävas. |
| --- | --- |

(5)

För att garantera tydlighet och insyn i unionslagstiftningen bör de bestämmelser som blivit obsoleta eller upphört att gälla upphävas.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den rådgivande kommittén för egna medel. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den rådgivande kommittén för egna medel.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 2.5 i beslut 90/183/Euratom, EEG ska utgå.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Irland.

Utfärdat i Bryssel den 19 december 2012.

På kommissionens vägnar

Janusz LEWANDOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 155, 7.6.1989, s. 9.

1

(2)  EUT L 347, 11.12.2006, s. 1.

2

(3)  EGT L 99, 19.4.1990, s. 35.

3

---

| 21.12.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/68 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/68

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 19 december 2012

om ändring av beslut 90/176/Euratom, EEG om bemyndigande för Frankrike att inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner och att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt

[delgivet med nr C(2012) 9572]

(Endast den franska texten är giltig)

(2012/824/EU, Euratom)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89 av den 29 maj 1989 om den slutliga enhetliga ordningen för uppbörd av egna medel som härrör från mervärdeskatt (1), särskilt artikel 13, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 370 i rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (2) får de medlemsstater som den 1 januari 1978 beskattade de transaktioner som anges i del A i bilaga X fortsätta att beskatta dem. Dessa transaktioner ska tas med i beräkningen av underlaget för egna medel som härrör från mervärdeskatt. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 370 i rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (2) får de medlemsstater som den 1 januari 1978 beskattade de transaktioner som anges i del A i bilaga X fortsätta att beskatta dem. Dessa transaktioner ska tas med i beräkningen av underlaget för egna medel som härrör från mervärdeskatt.

| (2) | Enligt artikel 371 i direktiv 2006/112/EG får de medlemsstater som den 1 januari 1978 tillämpade undantag från skatteplikt för de transaktioner som anges i del B i bilaga X fortsätta att göra det, på de villkor som gällde i medlemsstaten i fråga den dagen. Dessa transaktioner ska tas med i beräkningen av underlaget för egna medel som härrör från mervärdeskatt. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 371 i direktiv 2006/112/EG får de medlemsstater som den 1 januari 1978 tillämpade undantag från skatteplikt för de transaktioner som anges i del B i bilaga X fortsätta att göra det, på de villkor som gällde i medlemsstaten i fråga den dagen. Dessa transaktioner ska tas med i beräkningen av underlaget för egna medel som härrör från mervärdeskatt.

| (3) | Genom artikel 1.2 a i rådets artonde direktiv 89/465/EEG (3) upphävdes de transaktioner som förtecknades i punkt 20 i bilaga F till rådets direktiv 77/388/EEG (4) med verkan från och med den 1 januari 1990. Följaktligen bör det bemyndigande som kommissionen i detta sammanhang beviljat för beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt också upphävas. |
| --- | --- |

(3)

Genom artikel 1.2 a i rådets artonde direktiv 89/465/EEG (3) upphävdes de transaktioner som förtecknades i punkt 20 i bilaga F till rådets direktiv 77/388/EEG (4) med verkan från och med den 1 januari 1990. Följaktligen bör det bemyndigande som kommissionen i detta sammanhang beviljat för beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt också upphävas.

| (4) | Enligt artikel 2 i rådets direktiv 98/80/EG (5) utgick punkt 26 i bilaga F till direktiv 77/388/EEG med verkan från och med den 17 oktober 1998. Samtidigt infördes genom samma direktiv särskilda regler för investeringsguld. Följaktligen bör det bemyndigande som beviljat kommissionen i detta sammanhang för beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt också upphävas. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 2 i rådets direktiv 98/80/EG (5) utgick punkt 26 i bilaga F till direktiv 77/388/EEG med verkan från och med den 17 oktober 1998. Samtidigt infördes genom samma direktiv särskilda regler för investeringsguld. Följaktligen bör det bemyndigande som beviljat kommissionen i detta sammanhang för beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt också upphävas.

| (5) | I Frankrikes fall antog kommissionen, på grundval av förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89, beslut 90/176/Euratom, EEG (6) genom vilket Frankrike bemyndigades att, med verkan från och med den 1 januari 1989, inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner och att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt. |
| --- | --- |

(5)

I Frankrikes fall antog kommissionen, på grundval av förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89, beslut 90/176/Euratom, EEG (6) genom vilket Frankrike bemyndigades att, med verkan från och med den 1 januari 1989, inte ta hänsyn till vissa kategorier av transaktioner och att använda vissa ungefärliga uppskattningar vid beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt.

| (6) | Kommissionen uppmanade Frankrike att kontrollera huruvida dessa bemyndiganden, som beviljats Frankrike utan någon särskild tidsbegränsning, fortfarande var nödvändiga och att bekräfta detta till kommissionen. Utöver de två obsoleta bemyndiganden som nämns ovan bekräftade Frankrike att två bemyndiganden att inte ta hänsyn till transaktioner som anges i del B punkterna 5 och 6 i bilaga X till direktiv 2006/112/EG inte längre tillämpades i praktiken. Följaktligen bör de bemyndiganden som kommissionen i detta sammanhang beviljat för beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt också upphävas. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen uppmanade Frankrike att kontrollera huruvida dessa bemyndiganden, som beviljats Frankrike utan någon särskild tidsbegränsning, fortfarande var nödvändiga och att bekräfta detta till kommissionen. Utöver de två obsoleta bemyndiganden som nämns ovan bekräftade Frankrike att två bemyndiganden att inte ta hänsyn till transaktioner som anges i del B punkterna 5 och 6 i bilaga X till direktiv 2006/112/EG inte längre tillämpades i praktiken. Följaktligen bör de bemyndiganden som kommissionen i detta sammanhang beviljat för beräkning av underlaget för egna medel från mervärdesskatt också upphävas.

| (7) | För att garantera tydlighet och insyn i unionslagstiftningen bör sådana bestämmelser som blivit obsoleta eller upphört att gälla upphävas. |
| --- | --- |

(7)

För att garantera tydlighet och insyn i unionslagstiftningen bör sådana bestämmelser som blivit obsoleta eller upphört att gälla upphävas.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den rådgivande kommittén för egna medel. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den rådgivande kommittén för egna medel.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Artikel 1 i beslut 90/176/Euratom, EEG ska utgå.

2.   Artikel 2.5 i beslut 90/176/Euratom, EEG ska utgå.

3.   Artikel 2.6 i beslut 90/176/Euratom, EEG ska utgå.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Frankrike.

Utfärdat i Bryssel den 19 december 2012.

På kommissionens vägnar

Janusz LEWANDOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 155, 7.6.1989, s. 9.

1

(2)  EUT L 347, 11.12.2006, s. 1.

2

(3)  EGT L 226, 3.8.1989, s. 21.

3

(4)  EGT L 145, 13.6.1977, s. 1.

4

(5)  EGT L 281, 17.10.1998, s. 31.

5

(6)  EGT L 99, 19.4.1990, s. 22.

6

---

| 21.12.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 352/70 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 352/70

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 20 december 2012

om avslutande av antisubventionsförfarandet rörande import av bioetanol med ursprung i Amerikas förenta stater och om upphörande med registrering av sådan import som införts genom förordning (EU) nr 771/2012

(2012/825/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 14 och 15,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1.   INLEDANDE

| (1) | Den 25 november 2011 meddelade Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antisubventionsförfarande skulle inledas (nedan kallat antisubventionsförfarandet eller undersökningen) beträffande import till unionen av bioetanol med ursprung i Amerikas förenta stater (nedan kallat Förenta staterna eller det berörda landet). |
| --- | --- |

(1)

Den 25 november 2011 meddelade Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antisubventionsförfarande skulle inledas (nedan kallat antisubventionsförfarandet eller undersökningen) beträffande import till unionen av bioetanol med ursprung i Amerikas förenta stater (nedan kallat Förenta staterna eller det berörda landet).

| (2) | Samma dag meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till unionen av bioetanol med ursprung i Förenta staterna, och inledde en separat undersökning (nedan kallad antidumpningsförfarandet). |
| --- | --- |

(2)

Samma dag meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till unionen av bioetanol med ursprung i Förenta staterna, och inledde en separat undersökning (nedan kallad antidumpningsförfarandet).

| (3) | Antisubventionsförfarandet inleddes med anledning av ett klagomål som ingavs den 12 oktober 2011 av European Producers Union of Renewable Ethanol Association (ePURE) (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens totala produktion av bioetanol. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för subventionering av den berörda produkten och för att detta vållat väsentlig skada. Bevisningen ansågs tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning. |
| --- | --- |

(3)

Antisubventionsförfarandet inleddes med anledning av ett klagomål som ingavs den 12 oktober 2011 av European Producers Union of Renewable Ethanol Association (ePURE) (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens totala produktion av bioetanol. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för subventionering av den berörda produkten och för att detta vållat väsentlig skada. Bevisningen ansågs tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning.

| (4) | Innan antisubventionsförfarandet inleddes och enligt artikel 10.7 i grundförordningen underrättade kommissionen myndigheterna i Förenta staterna om att den hade mottagit ett vederbörligen underbyggt klagomål enligt vilket subventionerad import av bioetanol med ursprung i Förenta staterna vållade unionsindustrin väsentlig skada. Myndigheterna i Förenta staterna inbjöds till samråd i syfte att klargöra situationen rörande de frågor som klagomålet gällde och för att uppnå en ömsesidigt tillfredsställande lösning. Myndigheterna i Förenta staterna accepterade inbjudan och ett samråd hölls den 17 november 2011. Vid samrådet kunde ingen ömsesidigt tillfredsställande lösning nås. |
| --- | --- |

(4)

Innan antisubventionsförfarandet inleddes och enligt artikel 10.7 i grundförordningen underrättade kommissionen myndigheterna i Förenta staterna om att den hade mottagit ett vederbörligen underbyggt klagomål enligt vilket subventionerad import av bioetanol med ursprung i Förenta staterna vållade unionsindustrin väsentlig skada. Myndigheterna i Förenta staterna inbjöds till samråd i syfte att klargöra situationen rörande de frågor som klagomålet gällde och för att uppnå en ömsesidigt tillfredsställande lösning. Myndigheterna i Förenta staterna accepterade inbjudan och ett samråd hölls den 17 november 2011. Vid samrådet kunde ingen ömsesidigt tillfredsställande lösning nås.

1.2.   PARTER SOM BERÖRS AV FÖRFARANDET

| (5) | Ett informationsdokument innehållande väsentliga omständigheter och överväganden utifrån vilka beslutades att provisoriska utjämningsåtgärder inte skulle införas (nedan kallat informationsdokumentet) skickades till berörda parter i augusti 2012. Flera berörda parter inkom med skriftliga inlagor med synpunkter på dessa uppgifter. De parter som begärde att bli hörda gavs tillfälle till det. Kommissionen fortsatte att söka information som den bedömde som nödvändig för det slutgiltiga resultatet. De muntliga och skriftliga synpunkterna från de berörda parterna övervägdes och togs i beaktande där så var lämpligt. |
| --- | --- |

(5)

Ett informationsdokument innehållande väsentliga omständigheter och överväganden utifrån vilka beslutades att provisoriska utjämningsåtgärder inte skulle införas (nedan kallat informationsdokumentet) skickades till berörda parter i augusti 2012. Flera berörda parter inkom med skriftliga inlagor med synpunkter på dessa uppgifter. De parter som begärde att bli hörda gavs tillfälle till det. Kommissionen fortsatte att söka information som den bedömde som nödvändig för det slutgiltiga resultatet. De muntliga och skriftliga synpunkterna från de berörda parterna övervägdes och togs i beaktande där så var lämpligt.

| (6) | Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att antisubventionsundersökningen rörande import av bioetanol med ursprung i Förenta staterna skulle avslutas och registreringen av sådan import upphöra (4). Parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter meddelandet av dessa slutliga uppgifter. |
| --- | --- |

(6)

Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att antisubventionsundersökningen rörande import av bioetanol med ursprung i Förenta staterna skulle avslutas och registreringen av sådan import upphöra (4). Parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter meddelandet av dessa slutliga uppgifter.

| (7) | Eftersom ett stort antal exportörer/tillverkare i Förenta staterna föreföll vara berörda av förfarandet angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna genomföras i enlighet med artikel 27 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom ett stort antal exportörer/tillverkare i Förenta staterna föreföll vara berörda av förfarandet angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna genomföras i enlighet med artikel 27 i grundförordningen.

| (8) | För att kommissionen skulle kunna besluta om huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, anmodades exportörer/tillverkare i Förenta staterna att ge sig till känna för kommissionen inom femton dagar från det datum då undersökningen inleddes och att, såsom det hade angetts i tillkännagivandet om inledande, lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet rörande bioetanol under perioden från den 1 oktober 2010 till den 30 september 2011 (nedan kallad undersökningsperioden). |
| --- | --- |

(8)

För att kommissionen skulle kunna besluta om huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, anmodades exportörer/tillverkare i Förenta staterna att ge sig till känna för kommissionen inom femton dagar från det datum då undersökningen inleddes och att, såsom det hade angetts i tillkännagivandet om inledande, lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet rörande bioetanol under perioden från den 1 oktober 2010 till den 30 september 2011 (nedan kallad undersökningsperioden).

| (9) | Samråd ägde också rum med relevanta myndigheter i Förenta staterna avseende urvalet av ett representativt stickprov. |
| --- | --- |

(9)

Samråd ägde också rum med relevanta myndigheter i Förenta staterna avseende urvalet av ett representativt stickprov.

| (10) | Mer än 60 företag gav sig till känna och lämnade de begärda upplysningarna inom tidsfristen på 15 dagar. |
| --- | --- |

(10)

Mer än 60 företag gav sig till känna och lämnade de begärda upplysningarna inom tidsfristen på 15 dagar.

| (11) | I enlighet med artikel 27 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval på grundval av den största representativa exportvolym av bioetanol till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Det stickprov som valdes ut på den grundvalen bestod av fem bioetanoltillverkare och en handlare. |
| --- | --- |

(11)

I enlighet med artikel 27 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval på grundval av den största representativa exportvolym av bioetanol till unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Det stickprov som valdes ut på den grundvalen bestod av fem bioetanoltillverkare och en handlare.

| (12) | Undersökningen visade också att, även om exportörer nämnde export till unionen i det stickprovsformulär de fick, inga av tillverkarna i stickprovet exporterade bioetanol direkt till marknaden i unionen. De sålde den istället till icke-närstående blandningsföretag/handlare i Förenta staterna som sedan blandade den med bensin och sålde den vidare. Vid identifieringen av sin export till unionen förlitade sig tillverkarna i huvudsak på uppgifter från de icke-närstående blandarnas/handlarnas kunder. |
| --- | --- |

(12)

Undersökningen visade också att, även om exportörer nämnde export till unionen i det stickprovsformulär de fick, inga av tillverkarna i stickprovet exporterade bioetanol direkt till marknaden i unionen. De sålde den istället till icke-närstående blandningsföretag/handlare i Förenta staterna som sedan blandade den med bensin och sålde den vidare. Vid identifieringen av sin export till unionen förlitade sig tillverkarna i huvudsak på uppgifter från de icke-närstående blandarnas/handlarnas kunder.

| (13) | I samband med detta bör det påpekas att den information som inlämnats av myndigheterna i Förenta staterna visade att all bioetanol som såldes i och exporterades från Förenta staterna gynnades av det huvudsakliga subventionssystemet, i synnerhet när den blandades med bensin. Det var blandningsverksamheten och försäljning av den beskattningsbara blandningen som gav rätt till subventionering av bioetanol i Förenta staterna. I föreliggande fall befanns det vara blandarna som gjorde anspråk på och erhöll den huvudsakliga subventionen som identifierades i Förenta staterna. Företagen som valdes ut till stickprovet var i huvudsak tillverkare av bioetanol och ägnade sig endast i mindre utsträckning åt blandning av bioetanol, och det var framför allt de handlare/blandningsföretag som också exporterade sina produkter till unionen som erhöll den huvudsakliga subventionen baserat på bioetanolinnehållet i de blandningar de tillverkade. Följaktligen ansågs stickprovet inte vara tillförlitligt nog att använda för fastställande av subventionsnivån i föreliggande fall, eftersom det i huvudsak bestod av tillverkare av bioetanol som inte exporterade direkt till unionen och som i stort sett inte blandade bioetanol i bränsleblandningar. |
| --- | --- |

(13)

I samband med detta bör det påpekas att den information som inlämnats av myndigheterna i Förenta staterna visade att all bioetanol som såldes i och exporterades från Förenta staterna gynnades av det huvudsakliga subventionssystemet, i synnerhet när den blandades med bensin. Det var blandningsverksamheten och försäljning av den beskattningsbara blandningen som gav rätt till subventionering av bioetanol i Förenta staterna. I föreliggande fall befanns det vara blandarna som gjorde anspråk på och erhöll den huvudsakliga subventionen som identifierades i Förenta staterna. Företagen som valdes ut till stickprovet var i huvudsak tillverkare av bioetanol och ägnade sig endast i mindre utsträckning åt blandning av bioetanol, och det var framför allt de handlare/blandningsföretag som också exporterade sina produkter till unionen som erhöll den huvudsakliga subventionen baserat på bioetanolinnehållet i de blandningar de tillverkade. Följaktligen ansågs stickprovet inte vara tillförlitligt nog att använda för fastställande av subventionsnivån i föreliggande fall, eftersom det i huvudsak bestod av tillverkare av bioetanol som inte exporterade direkt till unionen och som i stort sett inte blandade bioetanol i bränsleblandningar.

1.2.1.   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (14) | Eftersom ett stort antal unionstillverkare föreföll vara berörda av förfarandet, angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna genomföras i enlighet med artikel 27 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(14)

Eftersom ett stort antal unionstillverkare föreföll vara berörda av förfarandet, angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna genomföras i enlighet med artikel 27 i grundförordningen.

| (15) | I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den preliminärt hade valt ut ett stickprov med unionstillverkare. Stickprovet bestod av fem företag och koncerner, av de 19 unionstillverkare som var kända innan undersökningen inleddes. Stickprovet valdes ut på grundval av produktionsvolymen bioetanol under undersökningsperioden och de kända tillverkarnas geografiska belägenhet. Stickprovet utgjorde 48 % av den totala beräknade produktionen i unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(15)

I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den preliminärt hade valt ut ett stickprov med unionstillverkare. Stickprovet bestod av fem företag och koncerner, av de 19 unionstillverkare som var kända innan undersökningen inleddes. Stickprovet valdes ut på grundval av produktionsvolymen bioetanol under undersökningsperioden och de kända tillverkarnas geografiska belägenhet. Stickprovet utgjorde 48 % av den totala beräknade produktionen i unionen under undersökningsperioden.

| (16) | Undersökningen visade emellertid att företagsgrupperna i stickprovet bestod av ett stort antal företag eller enheter som tillverkade en likadan produkt. I detta fall skulle det ha blivit nödvändigt att undersöka 13 företag. Det var inte möjligt att undersöka dem alla, med tanke på den tidsrymd som fanns tillgänglig för undersökningen. Ett beslut fattades därför om att på nytt undersöka uppgifterna i det ursprungliga stickprovet. Undersökningen ledde till slutsatsen att stickprovet borde baseras på de största enskilda produktionsföretagen och inte på grupper av tillverkare, med hänsyn tagen även till en viss geografisk spridning bland tillverkarna i stickprovet. |
| --- | --- |

(16)

Undersökningen visade emellertid att företagsgrupperna i stickprovet bestod av ett stort antal företag eller enheter som tillverkade en likadan produkt. I detta fall skulle det ha blivit nödvändigt att undersöka 13 företag. Det var inte möjligt att undersöka dem alla, med tanke på den tidsrymd som fanns tillgänglig för undersökningen. Ett beslut fattades därför om att på nytt undersöka uppgifterna i det ursprungliga stickprovet. Undersökningen ledde till slutsatsen att stickprovet borde baseras på de största enskilda produktionsföretagen och inte på grupper av tillverkare, med hänsyn tagen även till en viss geografisk spridning bland tillverkarna i stickprovet.

| (17) | Ett slutgiltigt stickprov bestående av sex enskilda tillverkare valdes därför ut på grundval av representativitet avseende produktions- och försäljningsvolymer bioetanol under undersökningsperioden och tillverkarens geografiska belägenhet. Dessa tillverkare representerade 36 % av den totala beräknade produktionen i unionen och 44 % av den totala produktionen inrapporterad av de företag som inkom med uppgifter inför urvalet av ett stickprov. Stickprovet bedömdes vara representativt för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(17)

Ett slutgiltigt stickprov bestående av sex enskilda tillverkare valdes därför ut på grundval av representativitet avseende produktions- och försäljningsvolymer bioetanol under undersökningsperioden och tillverkarens geografiska belägenhet. Dessa tillverkare representerade 36 % av den totala beräknade produktionen i unionen och 44 % av den totala produktionen inrapporterad av de företag som inkom med uppgifter inför urvalet av ett stickprov. Stickprovet bedömdes vara representativt för unionsindustrin.

| (18) | Berörda parter gavs tillfälle att framföra sina synpunkter på om urvalet av stickprovet var lämpligt. |
| --- | --- |

(18)

Berörda parter gavs tillfälle att framföra sina synpunkter på om urvalet av stickprovet var lämpligt.

| (19) | Vissa parter menade att stickprovet var mindre representativt än det ursprungliga, som innehöll företagsgrupper. De ansåg att en objektiv analys av unionsindustrins situation enbart kunde göras genom att alla företag som var delar av företagsgrupper omfattades av stickprovet. De ansåg framför allt att kostnader och intäkter kunde vara tilldelade vissa företag i en företagsgrupp som inte besöktes och därför kanske inte skulle ingå i skadeanalysen. |
| --- | --- |

(19)

Vissa parter menade att stickprovet var mindre representativt än det ursprungliga, som innehöll företagsgrupper. De ansåg att en objektiv analys av unionsindustrins situation enbart kunde göras genom att alla företag som var delar av företagsgrupper omfattades av stickprovet. De ansåg framför allt att kostnader och intäkter kunde vara tilldelade vissa företag i en företagsgrupp som inte besöktes och därför kanske inte skulle ingå i skadeanalysen.

| (20) | I detta avseende bör det noteras att kommissionen beaktade och undersökte de uppgifter som alla företag som inte ingick i stickprovet lämnade in, i synnerhet företag i företagsgrupper, för att se till att alla kostnader och intäkter avseende de utvalda företagens produktion och försäljning till fullo och korrekt återspeglades i skadeanalysen. Dessutom representerar de sex slutligen utvalda företagen 36 % av den totala beräknade produktionen i unionen, och detta ansågs representativt i enlighet med artikel 27 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(20)

I detta avseende bör det noteras att kommissionen beaktade och undersökte de uppgifter som alla företag som inte ingick i stickprovet lämnade in, i synnerhet företag i företagsgrupper, för att se till att alla kostnader och intäkter avseende de utvalda företagens produktion och försäljning till fullo och korrekt återspeglades i skadeanalysen. Dessutom representerar de sex slutligen utvalda företagen 36 % av den totala beräknade produktionen i unionen, och detta ansågs representativt i enlighet med artikel 27 i grundförordningen.

| (21) | Vissa parter ifrågasatte att tillverkare i unionen som befann sig i uppstartsfasen ingick i stickprovet. De hävdade även att ett företag som under år 2011 hade en betydande oanvänd kapacitet och som är beläget i en medlemsstat som inte har genomfört direktivet om förnybar energi inte borde ha ingått i stickprovet. Parterna menade också att om dessa företag ingick i det slutgiltiga stickprovet borde kommissionen justera deras uppgifter av hänsyn till de särskilda omständigheterna. |
| --- | --- |

(21)

Vissa parter ifrågasatte att tillverkare i unionen som befann sig i uppstartsfasen ingick i stickprovet. De hävdade även att ett företag som under år 2011 hade en betydande oanvänd kapacitet och som är beläget i en medlemsstat som inte har genomfört direktivet om förnybar energi inte borde ha ingått i stickprovet. Parterna menade också att om dessa företag ingick i det slutgiltiga stickprovet borde kommissionen justera deras uppgifter av hänsyn till de särskilda omständigheterna.

| (22) | Det faktum att företag nyligen har påbörjat eller återupptagit sin verksamhet ansågs inte utgöra ett hinder för medverkan i stickprovet. Att dessa företag ingick i stickprovet motsade inte kriterierna för urvalet av ett stickprov enligt artikel 27 i grundfördraget. Vad avser justeringen av uppgifter uppgav parterna inte något specifikt problem och inlämnade inte någon underbyggd bevisning till stöd för sina påståenden, inte heller någon grund för hur justeringen skulle ske. Undersökningen fann inte heller några kostnader, t.ex. högre avskrivningstakt, som borde justeras för att korrigera fel på grund av att verksamheten nyligen hade påbörjats. Invändningen avvisades därför. |
| --- | --- |

(22)

Det faktum att företag nyligen har påbörjat eller återupptagit sin verksamhet ansågs inte utgöra ett hinder för medverkan i stickprovet. Att dessa företag ingick i stickprovet motsade inte kriterierna för urvalet av ett stickprov enligt artikel 27 i grundfördraget. Vad avser justeringen av uppgifter uppgav parterna inte något specifikt problem och inlämnade inte någon underbyggd bevisning till stöd för sina påståenden, inte heller någon grund för hur justeringen skulle ske. Undersökningen fann inte heller några kostnader, t.ex. högre avskrivningstakt, som borde justeras för att korrigera fel på grund av att verksamheten nyligen hade påbörjats. Invändningen avvisades därför.

| (23) | Vissa parter ifrågasatte också att ett företag uteslöts ur stickprovet som valdes ut preliminärt och som var beläget i en medlemsstat med hög förbrukning och produktion av bioetanol. De hävdade att detta företag hade särskilt goda resultat och menade att detta var anledningen till att det uteslöts från stickprovet. De menade också att urvalet av stickprovet var snedvridet i syfte att hitta skada. Enligt dessa parter borde kommissionen ha skickat ut så kallade miniformulär till alla tillverkare i syfte att inhämta relevanta uppgifter för urvalet av stickprovet. I detta hänseende bör det noteras att företaget i fråga informerade kommissionen om att det inte längre kunde ingå i stickprovet. Vad avser utskickandet av miniformulär bör det noteras att innan stickprovet valdes ut begärde kommissionen in information från alla tillverkare i unionen som man visste var berörda för att inhämta relevanta uppgifter i syfte att välja ut ett stickprov. De ovanstående invändningarna avvisades därför. |
| --- | --- |

(23)

Vissa parter ifrågasatte också att ett företag uteslöts ur stickprovet som valdes ut preliminärt och som var beläget i en medlemsstat med hög förbrukning och produktion av bioetanol. De hävdade att detta företag hade särskilt goda resultat och menade att detta var anledningen till att det uteslöts från stickprovet. De menade också att urvalet av stickprovet var snedvridet i syfte att hitta skada. Enligt dessa parter borde kommissionen ha skickat ut så kallade miniformulär till alla tillverkare i syfte att inhämta relevanta uppgifter för urvalet av stickprovet. I detta hänseende bör det noteras att företaget i fråga informerade kommissionen om att det inte längre kunde ingå i stickprovet. Vad avser utskickandet av miniformulär bör det noteras att innan stickprovet valdes ut begärde kommissionen in information från alla tillverkare i unionen som man visste var berörda för att inhämta relevanta uppgifter i syfte att välja ut ett stickprov. De ovanstående invändningarna avvisades därför.

| (24) | Slutligen hävdades att stickprovet borde ha omfattat företag som tillverkar bioetanol från sockerbetor eftersom produktion från denna råvara kan vara mycket mer lönsam än produktion från exempelvis vete. Påståendet styrktes inte, men tillgänglig information visade att bioetanol som tillverkas av sockerbetor bara utgör en liten del av den totala produktionen i unionen, omkring 12 % år 2011, och att två av de företag som ingår i stickprovet delvis använde sockerbetor som råvara vid produktion av bioetanol. Denna invändning avvisades därför. |
| --- | --- |

(24)

Slutligen hävdades att stickprovet borde ha omfattat företag som tillverkar bioetanol från sockerbetor eftersom produktion från denna råvara kan vara mycket mer lönsam än produktion från exempelvis vete. Påståendet styrktes inte, men tillgänglig information visade att bioetanol som tillverkas av sockerbetor bara utgör en liten del av den totala produktionen i unionen, omkring 12 % år 2011, och att två av de företag som ingår i stickprovet delvis använde sockerbetor som råvara vid produktion av bioetanol. Denna invändning avvisades därför.

1.2.2.   Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer

| (25) | Eftersom ett stort antal importörer potentiellt kunde beröras av förfarandet förutsågs ett stickprovsförfarande för importörer i tillkännagivandet om inledande i enlighet med artikel 27 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(25)

Eftersom ett stort antal importörer potentiellt kunde beröras av förfarandet förutsågs ett stickprovsförfarande för importörer i tillkännagivandet om inledande i enlighet med artikel 27 i grundförordningen.

| (26) | Inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande inkom endast tre importörer med de begärda uppgifterna och accepterade att ingå i stickprovet. Till följd av det begränsade antalet samarbetsvilliga importörer, ansågs ett stickprovsförfarande inte längre vara nödvändigt. |
| --- | --- |

(26)

Inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande inkom endast tre importörer med de begärda uppgifterna och accepterade att ingå i stickprovet. Till följd av det begränsade antalet samarbetsvilliga importörer, ansågs ett stickprovsförfarande inte längre vara nödvändigt.

1.2.3.   Svar på frågeformulär och kontroller

| (27) | Kommissionen skickade frågeformulär till alla kända berörda parter. Frågeformulär skickades följaktligen till myndigheterna i Förenta staterna, de exportörer/tillverkare i Förenta staterna som ingick i stickprovet, de unionstillverkare som ingick i stickprovet, de tre samarbetsvilliga icke-närstående importörerna i unionen och till alla användare som man visste berördes av undersökningen. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen skickade frågeformulär till alla kända berörda parter. Frågeformulär skickades följaktligen till myndigheterna i Förenta staterna, de exportörer/tillverkare i Förenta staterna som ingick i stickprovet, de unionstillverkare som ingick i stickprovet, de tre samarbetsvilliga icke-närstående importörerna i unionen och till alla användare som man visste berördes av undersökningen.

| (28) | Svar inkom från myndigheterna i Förenta staterna, de exportörer/tillverkare i Förenta staterna som ingick i stickprovet, de unionstillverkare som ingick i stickprovet, två icke-närstående importörer och fyra användare. |
| --- | --- |

(28)

Svar inkom från myndigheterna i Förenta staterna, de exportörer/tillverkare i Förenta staterna som ingick i stickprovet, de unionstillverkare som ingick i stickprovet, två icke-närstående importörer och fyra användare.

| (29) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som lämnats av berörda parter och som ansågs vara nödvändiga för ett avgörande i fråga om subventionering, om den skada som vållats och om unionens intresse. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som lämnats av berörda parter och som ansågs vara nödvändiga för ett avgörande i fråga om subventionering, om den skada som vållats och om unionens intresse.

| (30) | Kontrollbesök gjordes hos följande myndigheter i Förenta staterna:

  Federala myndigheter i Förenta staterna







  — | Jordbruksdepartementet |
| --- | --- | --- |

(30)

Kontrollbesök gjordes hos följande myndigheter i Förenta staterna:

Federala myndigheter i Förenta staterna

—

Jordbruksdepartementet

| — | Handelsdepartementet |
| --- | --- |

—

Handelsdepartementet

| — | Energidepartementet |
| --- | --- |

—

Energidepartementet

| — | Finansdepartementet |
| --- | --- |

—

Finansdepartementet

| — | Internationella handelsförvaltningen (International Trade Administration) |
| --- | --- |

—

Internationella handelsförvaltningen (International Trade Administration)

| — | Byrån för Förenta staternas handelsrepresentant (Office of the United States Trade Representative) |
| --- | --- |

—

Byrån för Förenta staternas handelsrepresentant (Office of the United States Trade Representative)

| (31) | Kontrollbesök på plats gjordes även hos följande företag: | Exportörer/tillverkare i Förenta staterna







  — | CHS Inc, Inver Grove Heights, Minnesota. |
| --- | --- | --- | --- |

(31)

Kontrollbesök på plats gjordes även hos följande företag:

Exportörer/tillverkare i Förenta staterna

—

CHS Inc, Inver Grove Heights, Minnesota.

| — | Marquis Energy LLC, Hennepin, Illinois. |
| --- | --- |

—

Marquis Energy LLC, Hennepin, Illinois.

| — | Patriot Renewable Fuels LLC, Annawan, Illinois. |
| --- | --- |

—

Patriot Renewable Fuels LLC, Annawan, Illinois.

| — | Plymouth Energy Company LLC, Merrill, Iowa. |
| --- | --- |

—

Plymouth Energy Company LLC, Merrill, Iowa.

| — | POET LLC, Sioux Falls, South Dakota. |
| --- | --- |

—

POET LLC, Sioux Falls, South Dakota.

| — | Valero Renewable Fuels Company LLC, San Antonio, Texas. |
| --- | --- |

—

Valero Renewable Fuels Company LLC, San Antonio, Texas.

| | Tillverkare i unionen







  — | Abengoa Energy Netherlands B.V., Rotterdam, Nederländerna. |
| --- | --- | --- |

Tillverkare i unionen

—

Abengoa Energy Netherlands B.V., Rotterdam, Nederländerna.

| — | BioWanze, S.A., Wanze, Belgien. |
| --- | --- |

—

BioWanze, S.A., Wanze, Belgien.

| — | Crop Energies Bioethanol GmbH, Mannheim, Tyskland. |
| --- | --- |

—

Crop Energies Bioethanol GmbH, Mannheim, Tyskland.

| — | Ensus, Yarm, Förenade kungariket. |
| --- | --- |

—

Ensus, Yarm, Förenade kungariket.

| — | Lantmännen Energi / Agroetanol, Norrköping, Sverige. |
| --- | --- |

—

Lantmännen Energi / Agroetanol, Norrköping, Sverige.

| — | Tereos BENP, Lillebonne, Frankrike. |
| --- | --- |

—

Tereos BENP, Lillebonne, Frankrike.

| | Icke-närstående importör i unionen







  — | Shell Trading Rotterdam B.V., Rotterdam, Nederländerna. |
| --- | --- | --- |

Icke-närstående importör i unionen

—

Shell Trading Rotterdam B.V., Rotterdam, Nederländerna.

| — | Greenergy Fuels Limited, London, Förenade kungariket. |
| --- | --- |

—

Greenergy Fuels Limited, London, Förenade kungariket.

| | Användare i unionen







  — | Shell Nederland Verkoopmaatschappij B.V., Rotterdam, Nederländerna. |
| --- | --- | --- |

Användare i unionen

—

Shell Nederland Verkoopmaatschappij B.V., Rotterdam, Nederländerna.

1.3.   UNDERSÖKNINGSPERIODEN

| (32) | Undersökningen av subventioner och skada omfattade perioden 1 oktober 2010–30 september 2011. Undersökningen av tendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från januari 2008 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(32)

Undersökningen av subventioner och skada omfattade perioden 1 oktober 2010–30 september 2011. Undersökningen av tendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från januari 2008 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1.   BERÖRD PRODUKT

| (33) | Den berörda produkten är bioetanol, som ibland kallas enbart drivmedelsetanol, dvs. etylalkohol framställd av jordbruksprodukter, denaturerad eller odenaturerad, utom produkter med en vattenhalt på mer än 0,3 viktprocent uppmätt enligt standarden EN 15376, samt etylalkohol framställd av jordbruksprodukter i blandningar med bensin med en etylalkoholhalt på mer än 10 volymprocent, med ursprung i Amerikas förenta stater, som för närvarande klassificeras med KN-nummer ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 11, ex 2710 12 15, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 och ex 3824 90 97. |
| --- | --- |

(33)

Den berörda produkten är bioetanol, som ibland kallas enbart drivmedelsetanol, dvs. etylalkohol framställd av jordbruksprodukter, denaturerad eller odenaturerad, utom produkter med en vattenhalt på mer än 0,3 viktprocent uppmätt enligt standarden EN 15376, samt etylalkohol framställd av jordbruksprodukter i blandningar med bensin med en etylalkoholhalt på mer än 10 volymprocent, med ursprung i Amerikas förenta stater, som för närvarande klassificeras med KN-nummer ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 11, ex 2710 12 15, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 och ex 3824 90 97.

| (34) | Bioetanol kan framställas av olika jordbruksprodukter, t.ex. sockerrör, sockerbeta, potatis, maniok och majs. I Förenta staterna klassificeras bioetanol utifrån råvaran, se beskrivningen nedan.






  a) | Konventionellt biobränsle (tillverkas i huvudsak av majs och kallas ofta majsetanol) som definieras som ett förnybart bränsle framställt av majsstärkelse som tillverkas i anläggningar som började konstrueras efter datum för ikraftträdandet (den 19 december 2007) och som i framtiden måste uppnå en minskning om 20 % av utsläpp av växthusgaser jämfört med normerade livscykelutsläpp av växthusgaser för bensin och diesel. |
| --- | --- | --- |

(34)

Bioetanol kan framställas av olika jordbruksprodukter, t.ex. sockerrör, sockerbeta, potatis, maniok och majs. I Förenta staterna klassificeras bioetanol utifrån råvaran, se beskrivningen nedan.

a)

Konventionellt biobränsle (tillverkas i huvudsak av majs och kallas ofta majsetanol) som definieras som ett förnybart bränsle framställt av majsstärkelse som tillverkas i anläggningar som började konstrueras efter datum för ikraftträdandet (den 19 december 2007) och som i framtiden måste uppnå en minskning om 20 % av utsläpp av växthusgaser jämfört med normerade livscykelutsläpp av växthusgaser för bensin och diesel.

| b) | Avancerat biobränsle som definieras som ett förnybart bränsle annat än etanol framställt av majsstärkelse, som framställs av förnybar biomassa och vars livscykelutsläpp av växthusgaser, fastställda av administratören av den amerikanska lagen om energipolitik (Energy Policy Act, EPA), är åtminstone 50 % lägre än normerade utsläpp av växthusgaser. Termen innefattar cellulosabaserade biobränslen som bioetanol och biomassabaserad diesel. Definitionen av avancerade biobränslen innefattar programmen för cellulosabaserade biobränslen, biomassabaserad diesel och övriga avancerade biobränslen. |
| --- | --- |

b)

Avancerat biobränsle som definieras som ett förnybart bränsle annat än etanol framställt av majsstärkelse, som framställs av förnybar biomassa och vars livscykelutsläpp av växthusgaser, fastställda av administratören av den amerikanska lagen om energipolitik (Energy Policy Act, EPA), är åtminstone 50 % lägre än normerade utsläpp av växthusgaser. Termen innefattar cellulosabaserade biobränslen som bioetanol och biomassabaserad diesel. Definitionen av avancerade biobränslen innefattar programmen för cellulosabaserade biobränslen, biomassabaserad diesel och övriga avancerade biobränslen.

| (35) | Mer specifikt definieras cellulosabaserade biobränslen (5) som ett förnybart biobränsle framställt av cellulosa, hemicellulosa eller lignin framställt av förnybar biomassa och med livscykelutsläpp av växthusgaser, fastställda av administratören av EPA, som är åtminstone 60 % lägre än normerade livscykelutsläpp av växthusgaser. Cellulosabaserade biobränslen innefattar bioetanol. Forskning och pilotprojekt pågår med stöd från Förenta staternas federala regering för produktion av avancerade biobränslen och i synnerhet cellulosabaserad bioetanol, som tillverkas av i första hand restprodukter från jord- och skogsbruket. Enligt tjänstemän i Förenta staterna och offentligt tillgängliga uppgifter (6) kommer produktionen av denna typ av biodiesel att nå omkring 4 miljarder liter 2014 och mer än 50 miljarder liter 2021. Produktionen av cellulosabaserad bioetanol var försumbar under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(35)

Mer specifikt definieras cellulosabaserade biobränslen (5) som ett förnybart biobränsle framställt av cellulosa, hemicellulosa eller lignin framställt av förnybar biomassa och med livscykelutsläpp av växthusgaser, fastställda av administratören av EPA, som är åtminstone 60 % lägre än normerade livscykelutsläpp av växthusgaser. Cellulosabaserade biobränslen innefattar bioetanol. Forskning och pilotprojekt pågår med stöd från Förenta staternas federala regering för produktion av avancerade biobränslen och i synnerhet cellulosabaserad bioetanol, som tillverkas av i första hand restprodukter från jord- och skogsbruket. Enligt tjänstemän i Förenta staterna och offentligt tillgängliga uppgifter (6) kommer produktionen av denna typ av biodiesel att nå omkring 4 miljarder liter 2014 och mer än 50 miljarder liter 2021. Produktionen av cellulosabaserad bioetanol var försumbar under undersökningsperioden.

| (36) | Under undersökningsperioden och fram till nu har majs varit den huvudsakliga råvaran i Förenta staterna, medan den huvudsakliga råvaran i unionen är vete. |
| --- | --- |

(36)

Under undersökningsperioden och fram till nu har majs varit den huvudsakliga råvaran i Förenta staterna, medan den huvudsakliga råvaran i unionen är vete.

| (37) | Undersökningen visade att bioetanol i allmänhet säljs i ren form till blandningsföretag/handlare som blandar (7) det med framför allt bensin för att framställa högnivåblandningar som exporteras eller säljs på den inhemska marknaden för vidare blandning och konsumtion. Blandning är en relativt okomplicerad verksamhet och kan utföras genom att produkterna blandas i särskilda tankar där de önskade andelarna bioetanol och bensin tillsätts. |
| --- | --- |

(37)

Undersökningen visade att bioetanol i allmänhet säljs i ren form till blandningsföretag/handlare som blandar (7) det med framför allt bensin för att framställa högnivåblandningar som exporteras eller säljs på den inhemska marknaden för vidare blandning och konsumtion. Blandning är en relativt okomplicerad verksamhet och kan utföras genom att produkterna blandas i särskilda tankar där de önskade andelarna bioetanol och bensin tillsätts.

| (38) | För att identifiera de olika typerna av bioetanol och bioetanolblandningar som används i världen har etanolbränsleblandningar E-nummer som anger procentandelen etanolbränsle i blandningen i volymprocent. E85 består exempelvis av 85 % vattenfri etanol och 15 % bensin. Lågetanolblandningar, från E5 till E25, kallas på engelska ofta för gasohol, vilket vanligen syftar på E10-blandningen. E10 eller blandningar med lägre etanolhalt användes i över 20 länder i världen 2011. Förenta staterna ligger i framkant, och nästan all bensin som såldes där 2010 var blandad med 10 % etanol. |
| --- | --- |

(38)

För att identifiera de olika typerna av bioetanol och bioetanolblandningar som används i världen har etanolbränsleblandningar E-nummer som anger procentandelen etanolbränsle i blandningen i volymprocent. E85 består exempelvis av 85 % vattenfri etanol och 15 % bensin. Lågetanolblandningar, från E5 till E25, kallas på engelska ofta för gasohol, vilket vanligen syftar på E10-blandningen. E10 eller blandningar med lägre etanolhalt användes i över 20 länder i världen 2011. Förenta staterna ligger i framkant, och nästan all bensin som såldes där 2010 var blandad med 10 % etanol.

| (39) | Undersökningen visade att alla typer av bioetanol anses vara biobränslen under det nu gällande National Renewable Fuel Standard-programmet (RFS1, nationell standard för förnybara bränslen) som fastställdes i lagen om energipolitik (Energy Policy Act, 2005) som ändrade den amerikanska lagen om ren luft (Clean Air Act) genom inrättandet av den första nationella standarden för förnybara bränslen. Förenta staternas kongress gav miljöskyddsmyndigheten (Environmental Protection Agency, EPA) ansvaret att samordna med energidepartementet, jordbruksdepartementet och berörda parter för att utforma och genomföra programmet. |
| --- | --- |

(39)

Undersökningen visade att alla typer av bioetanol anses vara biobränslen under det nu gällande National Renewable Fuel Standard-programmet (RFS1, nationell standard för förnybara bränslen) som fastställdes i lagen om energipolitik (Energy Policy Act, 2005) som ändrade den amerikanska lagen om ren luft (Clean Air Act) genom inrättandet av den första nationella standarden för förnybara bränslen. Förenta staternas kongress gav miljöskyddsmyndigheten (Environmental Protection Agency, EPA) ansvaret att samordna med energidepartementet, jordbruksdepartementet och berörda parter för att utforma och genomföra programmet.

| (40) | Som ett resultat av den förda politiken i Förenta staterna under ett antal år i syfte att uppmuntra produktionen av bioetanol blev Förenta staterna världens största tillverkare av bioetanol från 2005, med sammanlagt 57,5 % av världsproduktionen. År 2009 meddelade miljöskyddsmyndigheten att enligt standarden för förnybara bränslen skulle det krävas att de flesta raffinaderier, importörer och producenter av syrefri bensin ersatte omkring 10 % av bensinen med förnybara bränslen, t.ex. etanol. Syftet med kravet var att säkerställa att minst 11 miljarder amerikanska gallons förnybara bränslen skulle tillverkas 2009, framför allt för att uppfylla bestämmelserna i den amerikanska lagen om energioberoende och energisäkerhet (Energy Independence and Security Act, 2007) (EISA) men även för export till andra länder. |
| --- | --- |

(40)

Som ett resultat av den förda politiken i Förenta staterna under ett antal år i syfte att uppmuntra produktionen av bioetanol blev Förenta staterna världens största tillverkare av bioetanol från 2005, med sammanlagt 57,5 % av världsproduktionen. År 2009 meddelade miljöskyddsmyndigheten att enligt standarden för förnybara bränslen skulle det krävas att de flesta raffinaderier, importörer och producenter av syrefri bensin ersatte omkring 10 % av bensinen med förnybara bränslen, t.ex. etanol. Syftet med kravet var att säkerställa att minst 11 miljarder amerikanska gallons förnybara bränslen skulle tillverkas 2009, framför allt för att uppfylla bestämmelserna i den amerikanska lagen om energioberoende och energisäkerhet (Energy Independence and Security Act, 2007) (EISA) men även för export till andra länder.

| (41) | Enligt officiella källor, marknadsinformation och allmänt tillgänglig information (8) anses alla typer av bioetanol och bioetanol som ingår i blandningar, dvs. blandningar av bioetanol med mineralbensin, som tillverkas och säljs i Förenta staterna och exporteras vara bioetanolbränslen och omfattas av det lagstiftningspaket som gäller energieffektivitet, förnybar energi och alternativa bränslen i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(41)

Enligt officiella källor, marknadsinformation och allmänt tillgänglig information (8) anses alla typer av bioetanol och bioetanol som ingår i blandningar, dvs. blandningar av bioetanol med mineralbensin, som tillverkas och säljs i Förenta staterna och exporteras vara bioetanolbränslen och omfattas av det lagstiftningspaket som gäller energieffektivitet, förnybar energi och alternativa bränslen i Förenta staterna.

| (42) | Det har framkommit att alla typer av bioetanol och bioetanol i blandningar som omfattas av undersökningen har samma eller mycket liknande grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och används för samma ändamål, trots eventuella skillnader avseende råvaran som används i produktionen. De eventuella små variationerna hos den berörda produkten påverkar inte den grundläggande definitionen, egenskaperna eller den uppfattning som de olika parterna har om den berörda produkten. |
| --- | --- |

(42)

Det har framkommit att alla typer av bioetanol och bioetanol i blandningar som omfattas av undersökningen har samma eller mycket liknande grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och används för samma ändamål, trots eventuella skillnader avseende råvaran som används i produktionen. De eventuella små variationerna hos den berörda produkten påverkar inte den grundläggande definitionen, egenskaperna eller den uppfattning som de olika parterna har om den berörda produkten.

| (43) | Vissa parter hävdade att definitionen av den berörda produkten inte var tydlig, i synnerhet därför att ingen åtskillnad gjordes mellan bioetanol avsedd att användas som bränsle och bioetanol avsedd för andra användningsområden. De menade därför att undersökningen borde omfatta etanol avsedd för alla användningsområden och etanol från alla källor, inklusive syntetisk etanol som konkurrerar med bioetanol för användning inom industrin. |
| --- | --- |

(43)

Vissa parter hävdade att definitionen av den berörda produkten inte var tydlig, i synnerhet därför att ingen åtskillnad gjordes mellan bioetanol avsedd att användas som bränsle och bioetanol avsedd för andra användningsområden. De menade därför att undersökningen borde omfatta etanol avsedd för alla användningsområden och etanol från alla källor, inklusive syntetisk etanol som konkurrerar med bioetanol för användning inom industrin.

| (44) | En annan part hävdade det motsatta, nämligen att undersökningen enbart borde omfatta bioetanol avsedd att användas som bränsle och att bioetanol för användning inom industrin därmed borde uteslutas. |
| --- | --- |

(44)

En annan part hävdade det motsatta, nämligen att undersökningen enbart borde omfatta bioetanol avsedd att användas som bränsle och att bioetanol för användning inom industrin därmed borde uteslutas.

| (45) | I detta sammanhang bör det noteras att den berörda produkten i första hand bör definieras på grundval av grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper, inte användning eller tillämpningsområden. En produkt som har olika användningsområden kan ha samma eller mycket liknande grundläggande egenskaper oberoende av dess vidare användning, och under vissa omständigheter kan det vara nödvändigt att fördjupa analysen av produktdefinitionen sett till en viss industri och marknad. |
| --- | --- |

(45)

I detta sammanhang bör det noteras att den berörda produkten i första hand bör definieras på grundval av grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper, inte användning eller tillämpningsområden. En produkt som har olika användningsområden kan ha samma eller mycket liknande grundläggande egenskaper oberoende av dess vidare användning, och under vissa omständigheter kan det vara nödvändigt att fördjupa analysen av produktdefinitionen sett till en viss industri och marknad.

| (46) | I föreliggande fall var det tydligt att det i tillkännagivandet om inledande inte avsågs att syntetisk etanol borde ingå i produktdefinitionen. Syntetisk etanol har andra egenskaper än bioetanol och motsvarar inte kriterierna ovan rörande definitionen av den berörda produkten. Ingen tillverkare som fokuserar på produktion av den produkten deltog i den här undersökningen. Syntetisk etanol kan därför inte ingå i definitionen av den berörda produkten och omfattas inte av undersökningen. |
| --- | --- |

(46)

I föreliggande fall var det tydligt att det i tillkännagivandet om inledande inte avsågs att syntetisk etanol borde ingå i produktdefinitionen. Syntetisk etanol har andra egenskaper än bioetanol och motsvarar inte kriterierna ovan rörande definitionen av den berörda produkten. Ingen tillverkare som fokuserar på produktion av den produkten deltog i den här undersökningen. Syntetisk etanol kan därför inte ingå i definitionen av den berörda produkten och omfattas inte av undersökningen.

| (47) | Under undersökningen av aktörer i Förenta staterna och unionen togs det inte upp några frågor om eventuella problem när det gäller att särskilja bioetanol avsedd att användas som drivmedel från bioetanol avsedd för andra användningar, varför inga relevanta bevis kunde undersökas. Undersökningen bekräftade att subventioneringen i Förenta staterna är avsedd för bioetanol som drivmedel, nämligen bioetanol som ingår i en bränsleblandning och undersökningen av unionstillverkare var inriktad på bioetanol avsedd att användas som drivmedel och inte för andra ändamål. |
| --- | --- |

(47)

Under undersökningen av aktörer i Förenta staterna och unionen togs det inte upp några frågor om eventuella problem när det gäller att särskilja bioetanol avsedd att användas som drivmedel från bioetanol avsedd för andra användningar, varför inga relevanta bevis kunde undersökas. Undersökningen bekräftade att subventioneringen i Förenta staterna är avsedd för bioetanol som drivmedel, nämligen bioetanol som ingår i en bränsleblandning och undersökningen av unionstillverkare var inriktad på bioetanol avsedd att användas som drivmedel och inte för andra ändamål.

2.2.   LIKADAN PRODUKT

| (48) | Bioetanol som tillverkades av unionsindustrin och såldes på unionsmarknaden befanns ha liknande grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper som de produkter som exporterades till unionen från Förenta staterna. |
| --- | --- |

(48)

Bioetanol som tillverkades av unionsindustrin och såldes på unionsmarknaden befanns ha liknande grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper som de produkter som exporterades till unionen från Förenta staterna.

| (49) | Enligt beskrivningen i skäl 34 ovan kan bioetanol tillverkas av olika råvaror. Undersökningen visade emellertid inte att typen av råvara medförde några skillnader på slutprodukten. Den berörda produkten, som tillverkas i Förenta staterna och exporteras till unionen, befanns vara utbytbar mot bioetanol som tillverkades och såldes i unionen av unionstillverkare. Det fanns inte heller några större skillnader i hur produkten användes och uppfattades av näringsidkare och användare på marknaden. |
| --- | --- |

(49)

Enligt beskrivningen i skäl 34 ovan kan bioetanol tillverkas av olika råvaror. Undersökningen visade emellertid inte att typen av råvara medförde några skillnader på slutprodukten. Den berörda produkten, som tillverkas i Förenta staterna och exporteras till unionen, befanns vara utbytbar mot bioetanol som tillverkades och såldes i unionen av unionstillverkare. Det fanns inte heller några större skillnader i hur produkten användes och uppfattades av näringsidkare och användare på marknaden.

| (50) | Av den anledningen bör därför bioetanol som tillverkas och säljs i unionen och den berörda produkten anses vara likadana i den betydelse som avses i artikel 2 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(50)

Av den anledningen bör därför bioetanol som tillverkas och säljs i unionen och den berörda produkten anses vara likadana i den betydelse som avses i artikel 2 c i grundförordningen.

3.   SUBVENTIONERING

3.1.   INLEDNING

| (51) | På grundval av uppgifterna i klagomålet och svaren på kommissionens frågeformulär undersöktes följande federala program, som påstods medföra subventionering:

  Federala program







  a) | Bränsleblandningsavdrag – skatteavdrag för punktskatter/inkomstskatter |
| --- | --- | --- |

(51)

På grundval av uppgifterna i klagomålet och svaren på kommissionens frågeformulär undersöktes följande federala program, som påstods medföra subventionering:

Federala program

a)

Bränsleblandningsavdrag – skatteavdrag för punktskatter/inkomstskatter

| b) | Inkomstskatteavdrag för småskaliga tillverkare |
| --- | --- |

b)

Inkomstskatteavdrag för småskaliga tillverkare

| c) | Inkomstskatteavdrag för tillverkare av cellulosabaserad bioetanol |
| --- | --- |

c)

Inkomstskatteavdrag för tillverkare av cellulosabaserad bioetanol

| d) | Jordbruksdepartementets bioenergiprogram |
| --- | --- |

d)

Jordbruksdepartementets bioenergiprogram

| e) | Jordbruksdepartementets bioenergiprogram för avancerade biobränslen (Bioenergy Program for Advanced Biofuels) |
| --- | --- |

e)

Jordbruksdepartementets bioenergiprogram för avancerade biobränslen (Bioenergy Program for Advanced Biofuels)

| f) | Jordbruksdepartementets stödprogram för bioraffinaderier (Biorefinery Assistance Program) |
| --- | --- |

f)

Jordbruksdepartementets stödprogram för bioraffinaderier (Biorefinery Assistance Program)

| g) | Jordbruksdepartementets stödprogram för biomassagrödor (Biomass Crop Assistance Program) |
| --- | --- |

g)

Jordbruksdepartementets stödprogram för biomassagrödor (Biomass Crop Assistance Program)

| h) | Jordbruksdepartementets program för landsbygdsenergi i Amerika (Rural Energy for America Program) |
| --- | --- |

h)

Jordbruksdepartementets program för landsbygdsenergi i Amerika (Rural Energy for America Program)

| i) | Energidepartementets projektbidrag till bioraffinaderier |
| --- | --- |

i)

Energidepartementets projektbidrag till bioraffinaderier

| (52) | På grundval av uppgifterna i klagomålet och svaren på kommissionens frågeformulär, undersöktes också följande delstatliga program, som påstods medföra subventionering:

  Delstatliga program







  a) | Staten Illinois bioetanolstimulanser






  i) | Illinois bidrag till produktionsanläggningar för biobränslen |
| --- | --- | --- | --- |

(52)

På grundval av uppgifterna i klagomålet och svaren på kommissionens frågeformulär, undersöktes också följande delstatliga program, som påstods medföra subventionering:

Delstatliga program

a)

Staten Illinois bioetanolstimulanser

i)

Illinois bidrag till produktionsanläggningar för biobränslen

| ii) | Infrastrukturbidrag för E85 |
| --- | --- |

ii)

Infrastrukturbidrag för E85

| b) | Iowa






  i) | Iowas program för revolverande lån för alternativa energilösningar |
| --- | --- | --- |

b)

Iowa

i)

Iowas program för revolverande lån för alternativa energilösningar

| ii) | Infrastrukturbidrag för biobränslen |
| --- | --- |

ii)

Infrastrukturbidrag för biobränslen

| c) | Staten Minnesotas bioetanolstimulanser






  i) | Minnesotas skatteavdrag för investeringar i cellulosaetanol |
| --- | --- | --- |

c)

Staten Minnesotas bioetanolstimulanser

i)

Minnesotas skatteavdrag för investeringar i cellulosaetanol

| ii) | Infrastrukturbidrag för E85 |
| --- | --- |

ii)

Infrastrukturbidrag för E85

| d) | Nebraskas skatteavdrag för etanolproduktion |
| --- | --- |

d)

Nebraskas skatteavdrag för etanolproduktion

| e) | South Dakotas stimulanser för etanolproduktion |
| --- | --- |

e)

South Dakotas stimulanser för etanolproduktion

3.2.   FEDERALA PROGRAM

3.2.1.   Bränsleblandningsavdrag – skatteavdrag för punktskatter/inkomstskatter

a)   Rättslig grund

| (53) | Avdelning 26 artiklarna 6426 och 6427 i den amerikanska skattelagstiftningen (U.S.C – Internal Revenue Code) är den rättsliga grunden för bränsleblandningsavdraget (nedan kallat blandningsavdraget) för bioetanol. |
| --- | --- |

(53)

Avdelning 26 artiklarna 6426 och 6427 i den amerikanska skattelagstiftningen (U.S.C – Internal Revenue Code) är den rättsliga grunden för bränsleblandningsavdraget (nedan kallat blandningsavdraget) för bioetanol.

b)   Villkor för stöd

| (54) | För att vara berättigad till blandningsavdraget under undersökningsperioden måste personer skapa en blandning av bioetanol och ett beskattningsbart bränsle (bensin, diesel eller fotogen), som sedan används som bränsle eller säljs för att användas som bränsle. För sådana personer (blandningsföretag) uppgick skatteavdraget till 0,45 dollar per gallon bioetanol som blandas med ett beskattningsbart bränsle. |
| --- | --- |

(54)

För att vara berättigad till blandningsavdraget under undersökningsperioden måste personer skapa en blandning av bioetanol och ett beskattningsbart bränsle (bensin, diesel eller fotogen), som sedan används som bränsle eller säljs för att användas som bränsle. För sådana personer (blandningsföretag) uppgick skatteavdraget till 0,45 dollar per gallon bioetanol som blandas med ett beskattningsbart bränsle.

| (55) | Tillverkare av bioetanol kan enbart ansöka om avdraget när de själva genomför blandningen. Tillverkaren måste blanda den oblandade bioetanolen med exempelvis bensin. Företag som inte tillverkar utan istället köper oblandad bioetanol och blandar den till en bioetanolblandning är också berättigade till blandningsavdraget. När det gäller rätten till avdrag finns det inga skillnader mellan bioetanolblandningar avsedda för inhemsk försäljning och bioetanolblandningar avsedda för export. |
| --- | --- |

(55)

Tillverkare av bioetanol kan enbart ansöka om avdraget när de själva genomför blandningen. Tillverkaren måste blanda den oblandade bioetanolen med exempelvis bensin. Företag som inte tillverkar utan istället köper oblandad bioetanol och blandar den till en bioetanolblandning är också berättigade till blandningsavdraget. När det gäller rätten till avdrag finns det inga skillnader mellan bioetanolblandningar avsedda för inhemsk försäljning och bioetanolblandningar avsedda för export.

c)   Praktiskt genomförande

| (56) | Det är alltså själva blandningen som berättigar till blandningsavdraget. Storleken på subventionen för ett blandat bränsle beror på andelen bioetanol i bränslet. Subventionen kan erhållas som ett avdrag från punkt- eller inkomstskatt eller som en direkt utbetalning av pengar. |
| --- | --- |

(56)

Det är alltså själva blandningen som berättigar till blandningsavdraget. Storleken på subventionen för ett blandat bränsle beror på andelen bioetanol i bränslet. Subventionen kan erhållas som ett avdrag från punkt- eller inkomstskatt eller som en direkt utbetalning av pengar.

| (57) | Under undersökningsperioden gjordes blandningsavdraget till största delen (över 90 %) som ett avdrag på punktskatt av blandningsföretag under Schedule C på formulär 720, ”Quarterly Federal Excise Tax Return” (kvartalsdeklaration för federal punktskatt). Avdraget kunde göras upp till nivån på bränsleskattskyldigheten och gjordes på detta formulär av alla som var skattskyldiga för bensin, t.ex. i en situation där blandningen av bioetanol och bensin ägde rum i en depå innan bensinen beskattades. |
| --- | --- |

(57)

Under undersökningsperioden gjordes blandningsavdraget till största delen (över 90 %) som ett avdrag på punktskatt av blandningsföretag under Schedule C på formulär 720, ”Quarterly Federal Excise Tax Return” (kvartalsdeklaration för federal punktskatt). Avdraget kunde göras upp till nivån på bränsleskattskyldigheten och gjordes på detta formulär av alla som var skattskyldiga för bensin, t.ex. i en situation där blandningen av bioetanol och bensin ägde rum i en depå innan bensinen beskattades.

| (58) | Blandningsföretaget kunde också begära ett utbetalningsbart inkomstskatteavdrag eller en direkt utbetalning istället för ett avdrag på punktskatt, men enbart för det belopp med vilket punktskatteavdraget översteg den totala punktskattskyldigheten, dvs. det belopp med vilket den maximala subventionen för blandningen översteg det punktskatteavdrag som tilläts på formulär 720. Det bör noteras att punktskatteavdraget kunde överstiga punktskattskyldigheten om t.ex. bensinen som användes i blandningen beskattades innan den förvärvades av blandningsföretaget. I dessa fall gjordes avdraget på formulär 8849, ”Claim for Refund of Excise Taxes” (begäran om återbäring på punktskatter). |
| --- | --- |

(58)

Blandningsföretaget kunde också begära ett utbetalningsbart inkomstskatteavdrag eller en direkt utbetalning istället för ett avdrag på punktskatt, men enbart för det belopp med vilket punktskatteavdraget översteg den totala punktskattskyldigheten, dvs. det belopp med vilket den maximala subventionen för blandningen översteg det punktskatteavdrag som tilläts på formulär 720. Det bör noteras att punktskatteavdraget kunde överstiga punktskattskyldigheten om t.ex. bensinen som användes i blandningen beskattades innan den förvärvades av blandningsföretaget. I dessa fall gjordes avdraget på formulär 8849, ”Claim for Refund of Excise Taxes” (begäran om återbäring på punktskatter).

| (59) | Blandningsavdraget var inte kumulativt, dvs. det var samma oavsett om subventionen begärdes som ett punktskatteavdrag, ett inkomstskatteavdrag, en direkt utbetalning till skattebetalaren eller som en kombination av dessa. Begäran om utbetalning gjordes antingen på formulär 8849, under Schedule C på formulär 720, eller för det utbetalningsbara inkomstskatteavdraget, på formulär 4136, ”Credit for Federal Tax Paid on Fuel” (avdrag för inbetald federal skatt på bränsle), som bifogades inkomstskattedeklarationen. Det bör emellertid noteras att den totala subventionen inte kunde överstiga 0,45 dollar per gallon bioetanol. |
| --- | --- |

(59)

Blandningsavdraget var inte kumulativt, dvs. det var samma oavsett om subventionen begärdes som ett punktskatteavdrag, ett inkomstskatteavdrag, en direkt utbetalning till skattebetalaren eller som en kombination av dessa. Begäran om utbetalning gjordes antingen på formulär 8849, under Schedule C på formulär 720, eller för det utbetalningsbara inkomstskatteavdraget, på formulär 4136, ”Credit for Federal Tax Paid on Fuel” (avdrag för inbetald federal skatt på bränsle), som bifogades inkomstskattedeklarationen. Det bör emellertid noteras att den totala subventionen inte kunde överstiga 0,45 dollar per gallon bioetanol.

| (60) | Ett icke utbetalningsbart inkomstskatteavdrag kunde också göras av bioetanolblandningsföretag under undersökningsperioden. Detta icke-utbetalningsbara inkomstskatteavdrag på en viss mängd bränsle som kunde göras av ett blandningsföretag minskades med storleken på det punktskatteavdrag som gjorts på samma mängd bränsle. Ett blandningsföretag kunde med andra ord inte göra både punktskatteavdraget och det icke-utbetalningsbara inkomstskatteavdraget för samma mängd bioetanol blandad med bensin. Vid begäran om det icke-utbetalningsbara inkomstskatteavdraget intygade tillverkaren att han inte hade begärt punktskatteavdraget för samma mängd bioetanol. |
| --- | --- |

(60)

Ett icke utbetalningsbart inkomstskatteavdrag kunde också göras av bioetanolblandningsföretag under undersökningsperioden. Detta icke-utbetalningsbara inkomstskatteavdrag på en viss mängd bränsle som kunde göras av ett blandningsföretag minskades med storleken på det punktskatteavdrag som gjorts på samma mängd bränsle. Ett blandningsföretag kunde med andra ord inte göra både punktskatteavdraget och det icke-utbetalningsbara inkomstskatteavdraget för samma mängd bioetanol blandad med bensin. Vid begäran om det icke-utbetalningsbara inkomstskatteavdraget intygade tillverkaren att han inte hade begärt punktskatteavdraget för samma mängd bioetanol.

| (61) | Blandningsavdraget kan bara göras en gång för samma mängd bioetanol som används i en blandning, dvs. antingen av tillverkaren som blandar själv eller av en inköpare som blandar. I båda fallen har blandningsföretaget rätt till ett skatteavdrag på 0,45 dollar per gallon för det antal gallons bioetanol som ingår i blandningen. |
| --- | --- |

(61)

Blandningsavdraget kan bara göras en gång för samma mängd bioetanol som används i en blandning, dvs. antingen av tillverkaren som blandar själv eller av en inköpare som blandar. I båda fallen har blandningsföretaget rätt till ett skatteavdrag på 0,45 dollar per gallon för det antal gallons bioetanol som ingår i blandningen.

| (62) | Undersökningen visade att i majoriteten av fallen var den som gjorde avdraget (nedan kallad sökanden) ett blandningsföretag eller en handlare med punktskattskyldigheter, t.ex. petrokemiföretag. Blandningen är beroende av ett antal faktorer, t.ex. tillgänglig tankkapacitet och den lokala tillgången på bioetanol respektive bensin. I de flesta fall verkade tillverkaren av bioetanol inte ha utnyttjat blandningsavdraget. Faktum är att det är uppenbart att blandningen i de flesta fall skedde på depåer eller distributionsstationer. I detta hänseende verkar sökanden i de flesta fall vara en person med punktskattskyldighet. |
| --- | --- |

(62)

Undersökningen visade att i majoriteten av fallen var den som gjorde avdraget (nedan kallad sökanden) ett blandningsföretag eller en handlare med punktskattskyldigheter, t.ex. petrokemiföretag. Blandningen är beroende av ett antal faktorer, t.ex. tillgänglig tankkapacitet och den lokala tillgången på bioetanol respektive bensin. I de flesta fall verkade tillverkaren av bioetanol inte ha utnyttjat blandningsavdraget. Faktum är att det är uppenbart att blandningen i de flesta fall skedde på depåer eller distributionsstationer. I detta hänseende verkar sökanden i de flesta fall vara en person med punktskattskyldighet.

| (63) | Marknaden för oblandad bioetanol som slutprodukt var inte stor och det var därför ekonomiskt rationellt att blanda den tillverkade bioetanolen i en blandning som möjliggjorde blandningsavdraget. Det bör noteras att blandningsavdraget (punktskatte-/inkomstskatteavdrag) för bioetanol hade funnits sedan 1980, dvs. i över 30 år, och det upphörde i slutet av december 2011 (efter undersökningsperiodens slut). |
| --- | --- |

(63)

Marknaden för oblandad bioetanol som slutprodukt var inte stor och det var därför ekonomiskt rationellt att blanda den tillverkade bioetanolen i en blandning som möjliggjorde blandningsavdraget. Det bör noteras att blandningsavdraget (punktskatte-/inkomstskatteavdrag) för bioetanol hade funnits sedan 1980, dvs. i över 30 år, och det upphörde i slutet av december 2011 (efter undersökningsperiodens slut).

| (64) | Undersökningen visade att två företag i stickprovet gjorde blandningsavdraget under undersökningsperioden. För båda företagen var de erhållna subventionerna obetydliga. |
| --- | --- |

(64)

Undersökningen visade att två företag i stickprovet gjorde blandningsavdraget under undersökningsperioden. För båda företagen var de erhållna subventionerna obetydliga.

| (65) | Icke desto mindre var det tydligt vid en jämförelse av den totala produktionen av bioetanol i Förenta staterna under undersökningsperioden med den totala mängden bioetanol som erhåller blandningsavdraget att all bioetanol som tillverkades i Förenta staterna under undersökningsperioden gynnades av subventioner under detta program. Detta bekräftas även av statistik från relevanta myndigheter i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(65)

Icke desto mindre var det tydligt vid en jämförelse av den totala produktionen av bioetanol i Förenta staterna under undersökningsperioden med den totala mängden bioetanol som erhåller blandningsavdraget att all bioetanol som tillverkades i Förenta staterna under undersökningsperioden gynnades av subventioner under detta program. Detta bekräftas även av statistik från relevanta myndigheter i Förenta staterna.

| (66) | Undersökningen visade därmed tydligt att all bioetanol subventionerades via blandningsavdraget under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(66)

Undersökningen visade därmed tydligt att all bioetanol subventionerades via blandningsavdraget under undersökningsperioden.

d)   Undersökningsresultat

| (67) | Undersökningen visade att all bioetanol som tillverkades i Förenta staterna under undersökningsperioden gynnades av blandningsavdraget. Blandningsavdraget måste anses utgöra ett skatteincitament, oavsett om det beviljas som ett skatteavdrag eller som en utbetalning av pengar. |
| --- | --- |

(67)

Undersökningen visade att all bioetanol som tillverkades i Förenta staterna under undersökningsperioden gynnades av blandningsavdraget. Blandningsavdraget måste anses utgöra ett skatteincitament, oavsett om det beviljas som ett skatteavdrag eller som en utbetalning av pengar.

| (68) | Programmet anses utgöra en subvention enligt artikel 3.1 a i och artikel 3.1 a ii i grundförordningen, eftersom programmet ger tillgång till ett finansiellt bidrag från Förenta staternas regering i form av direkt bidrag (utbetalning av pengar) och uteblivna offentliga intäkter som normalt sett skulle tas ut (skatteavdrag). Subventionen medför en förmån för de mottagande företagen. |
| --- | --- |

(68)

Programmet anses utgöra en subvention enligt artikel 3.1 a i och artikel 3.1 a ii i grundförordningen, eftersom programmet ger tillgång till ett finansiellt bidrag från Förenta staternas regering i form av direkt bidrag (utbetalning av pengar) och uteblivna offentliga intäkter som normalt sett skulle tas ut (skatteavdrag). Subventionen medför en förmån för de mottagande företagen.

| (69) | Programmet är begränsat till företag inom bioetanolindustrin, dvs. blandning av bioetanol, och anses därför vara selektivt enligt artikel 4.2 första stycket led a i grundförordningen, och därför är den berörda subventionen utjämningsbar. |
| --- | --- |

(69)

Programmet är begränsat till företag inom bioetanolindustrin, dvs. blandning av bioetanol, och anses därför vara selektivt enligt artikel 4.2 första stycket led a i grundförordningen, och därför är den berörda subventionen utjämningsbar.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (70) | Blandningsavdraget för bioetanol beviljades utifrån mängden bioetanol som användes i en blandning, dvs. 0,45 dollar per gallon bioetanol som blandades i ett beskattningsbart bränsle. |
| --- | --- |

(70)

Blandningsavdraget för bioetanol beviljades utifrån mängden bioetanol som användes i en blandning, dvs. 0,45 dollar per gallon bioetanol som blandades i ett beskattningsbart bränsle.

| (71) | Subventionens storlek anses uppgå till 0,45 dollar på landsomfattande nivå eftersom den totala produktionen av bioetanol i Förenta staterna, inklusive export av bioetanol till unionen, i slutändan gynnades av avdraget för bioetanolblandning. Det är därför inte nödvändigt att skilja mellan olika ekonomiska aktörer, i synnerhet eftersom subventionen sällan ges till tillverkare av bioetanol utan i första hand till aktörer som blandar bioetanol med t.ex. bensin. |
| --- | --- |

(71)

Subventionens storlek anses uppgå till 0,45 dollar på landsomfattande nivå eftersom den totala produktionen av bioetanol i Förenta staterna, inklusive export av bioetanol till unionen, i slutändan gynnades av avdraget för bioetanolblandning. Det är därför inte nödvändigt att skilja mellan olika ekonomiska aktörer, i synnerhet eftersom subventionen sällan ges till tillverkare av bioetanol utan i första hand till aktörer som blandar bioetanol med t.ex. bensin.

3.2.2.   Inkomstskatteavdrag för småskaliga tillverkare

a)   Rättslig grund

| (72) | Avdelning 26 artikel 40 i den amerikanska skattelagstiftningen (U.S.C – Internal Revenue Code) är den rättsliga grunden för inkomstskatteavdraget för småskaliga tillverkare. |
| --- | --- |

(72)

Avdelning 26 artikel 40 i den amerikanska skattelagstiftningen (U.S.C – Internal Revenue Code) är den rättsliga grunden för inkomstskatteavdraget för småskaliga tillverkare.

b)   Villkor för stöd

| (73) | Programmet gäller endast småskaliga tillverkare av bioetanol. Som småskalig tillverkare räknas en person vars produktionskapacitet inte överstiger 60 miljoner gallon bioetanol per år. En småskalig tillverkare kunde under undersökningsperioden ansöka om ett allmänt skatteavdrag från affärsinkomst på 0,10 dollar för varje tillverkad gallon bioetanol. Blandningsföretag och handlare som köper bioetanol, men inte tillverkar den, har inte rätt till detta avdrag. För att vara berättigad till avdraget får produktionen inte överstiga 15 miljoner gallons bioetanol under ett beskattningsår och den tillverkade bioetanolen måste användas som bränsle, säljas för användning som bränsle eller användas för att blanda bioetanol och ett beskattningsbart bränsle som sedan används som bränsle eller säljs för att användas som bränsle. |
| --- | --- |

(73)

Programmet gäller endast småskaliga tillverkare av bioetanol. Som småskalig tillverkare räknas en person vars produktionskapacitet inte överstiger 60 miljoner gallon bioetanol per år. En småskalig tillverkare kunde under undersökningsperioden ansöka om ett allmänt skatteavdrag från affärsinkomst på 0,10 dollar för varje tillverkad gallon bioetanol. Blandningsföretag och handlare som köper bioetanol, men inte tillverkar den, har inte rätt till detta avdrag. För att vara berättigad till avdraget får produktionen inte överstiga 15 miljoner gallons bioetanol under ett beskattningsår och den tillverkade bioetanolen måste användas som bränsle, säljas för användning som bränsle eller användas för att blanda bioetanol och ett beskattningsbart bränsle som sedan används som bränsle eller säljs för att användas som bränsle.

c)   Praktiskt genomförande

| (74) | Inkomstskatteavdraget för småskaliga tillverkare görs en gång per år i inkomstskattedeklarationen. Avdraget för varje gallon bioetanol som sökanden har tillverkat under det berörda beskattningsåret (högst 15 miljoner gallon) räknas av från sökandens inkomstskatt för företag. Om det gjorda avdraget är större än sökandens skattskyldighet kan överskottet överföras till efterföljande beskattningsår. |
| --- | --- |

(74)

Inkomstskatteavdraget för småskaliga tillverkare görs en gång per år i inkomstskattedeklarationen. Avdraget för varje gallon bioetanol som sökanden har tillverkat under det berörda beskattningsåret (högst 15 miljoner gallon) räknas av från sökandens inkomstskatt för företag. Om det gjorda avdraget är större än sökandens skattskyldighet kan överskottet överföras till efterföljande beskattningsår.

| (75) | På grund av urvalskriterierna gynnades endast två av företagen i stickprovet av programmet under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(75)

På grund av urvalskriterierna gynnades endast två av företagen i stickprovet av programmet under undersökningsperioden.

d)   Undersökningsresultat

| (76) | Programmet anses utgöra en subvention enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen, eftersom programmet ger tillgång till ett finansiellt bidrag från Förenta staternas regering i form av uteblivna offentliga intäkter som normalt sett skulle tas ut (skatteavdrag). Subventionen medför en förmån för de mottagande företagen. |
| --- | --- |

(76)

Programmet anses utgöra en subvention enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen, eftersom programmet ger tillgång till ett finansiellt bidrag från Förenta staternas regering i form av uteblivna offentliga intäkter som normalt sett skulle tas ut (skatteavdrag). Subventionen medför en förmån för de mottagande företagen.

| (77) | Programmet är begränsat till företag som tillverkar bioetanol och anses därför vara selektivt enligt artikel 4.2 första stycket a i grundförordningen och därmed är subventionen utjämningsbar. |
| --- | --- |

(77)

Programmet är begränsat till företag som tillverkar bioetanol och anses därför vara selektivt enligt artikel 4.2 första stycket a i grundförordningen och därmed är subventionen utjämningsbar.

| (78) | Statistik från myndigheter i Förenta staterna visade att inkomstskatteavdraget för småskaliga tillverkare gjordes mycket sparsamt, till skillnad från blandningsavdraget. En jämförelse av de totala avdrag som gjordes under detta incitament med den totala produktionen av bioetanol visade att subventionen var obetydlig under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(78)

Statistik från myndigheter i Förenta staterna visade att inkomstskatteavdraget för småskaliga tillverkare gjordes mycket sparsamt, till skillnad från blandningsavdraget. En jämförelse av de totala avdrag som gjordes under detta incitament med den totala produktionen av bioetanol visade att subventionen var obetydlig under undersökningsperioden.

3.2.3.   Inkomstskatteavdrag för tillverkare av cellulosabaserad bioetanol

a)   Rättslig grund

| (79) | Avdelning 26 artikel 40 i den amerikanska skattelagstiftningen (U.S.C – Internal Revenue Code) är den rättsliga grunden för inkomstskatteavdraget för tillverkare av cellulosabaserad bioetanol. |
| --- | --- |

(79)

Avdelning 26 artikel 40 i den amerikanska skattelagstiftningen (U.S.C – Internal Revenue Code) är den rättsliga grunden för inkomstskatteavdraget för tillverkare av cellulosabaserad bioetanol.

b)   Villkor för stöd

| (80) | Programmet gäller endast tillverkare av cellulosabaserad bioetanol. |
| --- | --- |

(80)

Programmet gäller endast tillverkare av cellulosabaserad bioetanol.

c)   Praktiskt genomförande

| (81) | Inkomstskatteavdraget görs en gång per år i inkomstskattedeklarationen. |
| --- | --- |

(81)

Inkomstskatteavdraget görs en gång per år i inkomstskattedeklarationen.

| (82) | Före den 1 januari 2012 uppgick avdraget till 0,46 dollar per gallon tillverkad cellulosabaserad bioetanol. Den 1 januari 2012 höjdes avdraget till 1,01 dollar per gallon. |
| --- | --- |

(82)

Före den 1 januari 2012 uppgick avdraget till 0,46 dollar per gallon tillverkad cellulosabaserad bioetanol. Den 1 januari 2012 höjdes avdraget till 1,01 dollar per gallon.

d)   Undersökningsresultat

| (83) | Programmet anses utgöra en subvention enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen, eftersom programmet ger tillgång till ett finansiellt bidrag från Förenta staternas regering i form av uteblivna offentliga intäkter som normalt sett skulle tas ut (skatteavdrag). Subventionen medför en förmån för de mottagande företagen. |
| --- | --- |

(83)

Programmet anses utgöra en subvention enligt artikel 3.1 a ii i grundförordningen, eftersom programmet ger tillgång till ett finansiellt bidrag från Förenta staternas regering i form av uteblivna offentliga intäkter som normalt sett skulle tas ut (skatteavdrag). Subventionen medför en förmån för de mottagande företagen.

| (84) | Programmet är begränsat till företag som tillverkar bioetanol och anses därför vara selektivt enligt artikel 4.2 första stycket a i grundförordningen och därmed är subventionen utjämningsbar. |
| --- | --- |

(84)

Programmet är begränsat till företag som tillverkar bioetanol och anses därför vara selektivt enligt artikel 4.2 första stycket a i grundförordningen och därmed är subventionen utjämningsbar.

| (85) | Inga tillverkare av cellulosabaserad bioetanol gjorde inkomstskatteavdrag under undersökningsperioden, vilket hör samman med avsaknaden av kommersiell produktion av cellulosabaserad bioetanol fram till undersökningsperiodens slut. Med tanke på dessa omständigheter beräknades inte storleken på subventionen. |
| --- | --- |

(85)

Inga tillverkare av cellulosabaserad bioetanol gjorde inkomstskatteavdrag under undersökningsperioden, vilket hör samman med avsaknaden av kommersiell produktion av cellulosabaserad bioetanol fram till undersökningsperiodens slut. Med tanke på dessa omständigheter beräknades inte storleken på subventionen.

3.2.4.   Jordbruksdepartementets bioenergiprogram

a)   Rättslig grund

| (86) | Jordbruksdepartementets bioenergiprogram godkändes och finansierades ursprungligen av departementets Commodity Credit Corporation (CCC) med stöd av dess allmänna befogenheter enligt artikel 5 i lagen om CCC:s stadga (CCC Charter Act). |
| --- | --- |

(86)

Jordbruksdepartementets bioenergiprogram godkändes och finansierades ursprungligen av departementets Commodity Credit Corporation (CCC) med stöd av dess allmänna befogenheter enligt artikel 5 i lagen om CCC:s stadga (CCC Charter Act).

| (87) | Programmet pågick från den 1 december 2000 till juni 2006. Det administrerades av jordbruksdepartementets Farm Service Agency (FSA). |
| --- | --- |

(87)

Programmet pågick från den 1 december 2000 till juni 2006. Det administrerades av jordbruksdepartementets Farm Service Agency (FSA).

b)   Villkor för stöd

| (88) | Medan programmet pågick var alla kommersiella bioenergitillverkare berättigade att delta. Tillverkarna måste lägga fram bevis på produktionen samt på inköp och användning av jordbruksprodukter i samband med produktionen i fråga. Särskilt krävdes det att bioetanoltillverkare måste tillverka och sälja bioetanol kommersiellt. |
| --- | --- |

(88)

Medan programmet pågick var alla kommersiella bioenergitillverkare berättigade att delta. Tillverkarna måste lägga fram bevis på produktionen samt på inköp och användning av jordbruksprodukter i samband med produktionen i fråga. Särskilt krävdes det att bioetanoltillverkare måste tillverka och sälja bioetanol kommersiellt.

| (89) | För att vara berättigad till stöd måste en tillverkare uppfylla vissa krav rörande registerföring och tillhandahållande av begärd information och ge sitt medgivande till CCC att kontrollera informationen. I de relevanta bestämmelserna fastställdes detaljerna för de förfaranden som mottagarna måste följa vid anslutning till programmet, ansökan om betalningar och rapportering för att vara berättigade till betalningar. |
| --- | --- |

(89)

För att vara berättigad till stöd måste en tillverkare uppfylla vissa krav rörande registerföring och tillhandahållande av begärd information och ge sitt medgivande till CCC att kontrollera informationen. I de relevanta bestämmelserna fastställdes detaljerna för de förfaranden som mottagarna måste följa vid anslutning till programmet, ansökan om betalningar och rapportering för att vara berättigade till betalningar.

c)   Praktiskt genomförande

| (90) | Varje beskattningsår kunde bioetanoltillverkarna ansluta sig till programmet genom att lämna in relevanta blanketter. Därefter lämnade bioetanoltillverkarna kvartalsvis in ansökningar om utbetalningar. Bioetanoltillverkarna måste lämna in dokumentation om sina nettoinköp av stödberättigande råvaror och nettoproduktion av bioetanol under de relevanta perioderna. |
| --- | --- |

(90)

Varje beskattningsår kunde bioetanoltillverkarna ansluta sig till programmet genom att lämna in relevanta blanketter. Därefter lämnade bioetanoltillverkarna kvartalsvis in ansökningar om utbetalningar. Bioetanoltillverkarna måste lämna in dokumentation om sina nettoinköp av stödberättigande råvaror och nettoproduktion av bioetanol under de relevanta perioderna.

| (91) | Bioetanoltillverkarna erhöll betalningar enligt programmet på grundval av en kombination av den grundläggande bioetanolproduktionen och ökningen i bioetanolproduktionen sett till motsvarande period det föregående beskattningsåret. För beskattningsåret 2006 erhöll företagen endast förmånerna för ökad bioetanolproduktion. |
| --- | --- |

(91)

Bioetanoltillverkarna erhöll betalningar enligt programmet på grundval av en kombination av den grundläggande bioetanolproduktionen och ökningen i bioetanolproduktionen sett till motsvarande period det föregående beskattningsåret. För beskattningsåret 2006 erhöll företagen endast förmånerna för ökad bioetanolproduktion.

| (92) | Programmet avslutades i juni 2006 och inga av företagen i stickprovet erhöll därför förmåner enligt detta program under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(92)

Programmet avslutades i juni 2006 och inga av företagen i stickprovet erhöll därför förmåner enligt detta program under undersökningsperioden.

| (93) | Viss förvirring verkade råda om huruvida detta program återinfördes för beskattningsåret 2009 (oktober 2008 till september 2009). Undersökningen visade emellertid att så inte var fallet. Det ovan beskrivna programmet avslutades 2006. |
| --- | --- |

(93)

Viss förvirring verkade råda om huruvida detta program återinfördes för beskattningsåret 2009 (oktober 2008 till september 2009). Undersökningen visade emellertid att så inte var fallet. Det ovan beskrivna programmet avslutades 2006.

d)   Undersökningsresultat

| (94) | Programmet befanns ha avslutats i juni 2006 och inga subventioner erhölls under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(94)

Programmet befanns ha avslutats i juni 2006 och inga subventioner erhölls under undersökningsperioden.

3.2.5.   Jordbruksdepartementets bioenergiprogram för avancerade biobränslen

| (95) | Genom bioenergiprogrammet för avancerade biobränslen betalas produktionsbaserade belopp ut till berättigade tillverkare av så kallade avancerade biobränslen. Enligt myndigheterna i Förenta staterna definieras ”avancerade biobränslen” på ett sätt som specifikt utesluter bränsle framställt ur majs, som utgör den huvudsakliga råvaran för bioetanolproduktion i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(95)

Genom bioenergiprogrammet för avancerade biobränslen betalas produktionsbaserade belopp ut till berättigade tillverkare av så kallade avancerade biobränslen. Enligt myndigheterna i Förenta staterna definieras ”avancerade biobränslen” på ett sätt som specifikt utesluter bränsle framställt ur majs, som utgör den huvudsakliga råvaran för bioetanolproduktion i Förenta staterna.

a)   Rättslig grund

| (96) | Avdelning IX artikel 9005 i den amerikanska lagen om trygghet inom jordbruket och investeringar på landsbygden (2002 års jordbrukslag, Farm Security and Rural Investment Act), ändrad genom avdelning IX artikel 9001 i den amerikanska lagen om livsmedel, bevarande av naturresurser och energi (Food, Conservation and Energy Act, 2008) utgör den rättsliga grunden för bioenergiprogrammet för avancerade biobränslen. |
| --- | --- |

(96)

Avdelning IX artikel 9005 i den amerikanska lagen om trygghet inom jordbruket och investeringar på landsbygden (2002 års jordbrukslag, Farm Security and Rural Investment Act), ändrad genom avdelning IX artikel 9001 i den amerikanska lagen om livsmedel, bevarande av naturresurser och energi (Food, Conservation and Energy Act, 2008) utgör den rättsliga grunden för bioenergiprogrammet för avancerade biobränslen.

b)   Villkor för stöd

| (97) | Sökande ska vara ”tillverkare av avancerade biobränslen”. Termen ”tillverkare av avancerade biobränslen” definieras som ”en individ, ett företag, en företagsstiftelse, en sammanslutning, en arbetstagarorganisation, en firma, ett partnerskap, ett bolag, ett aktiebolag, en koncern eller en icke-vinstdrivande organisation som tillverkar och säljer ett avancerat biobränsle”. Enheter som blandar eller på annat sätt kombinerar avancerade biobränslen till ett blandat biobränsle anses inte vara en tillverkare av avancerade biobränslen enligt detta program. |
| --- | --- |

(97)

Sökande ska vara ”tillverkare av avancerade biobränslen”. Termen ”tillverkare av avancerade biobränslen” definieras som ”en individ, ett företag, en företagsstiftelse, en sammanslutning, en arbetstagarorganisation, en firma, ett partnerskap, ett bolag, ett aktiebolag, en koncern eller en icke-vinstdrivande organisation som tillverkar och säljer ett avancerat biobränsle”. Enheter som blandar eller på annat sätt kombinerar avancerade biobränslen till ett blandat biobränsle anses inte vara en tillverkare av avancerade biobränslen enligt detta program.

| (98) | Avancerade biobränslen definieras i artikel 9001 i lagen om livsmedel, bevarande av naturresurser och energi (Food, Conservation and Energy Act, 2008) som ”bränsle framställt av annan förnybar biomassa än majskornsstärkelse”. Enligt denna lag omfattar avancerade biobränslen i synnerhet följande bränslen:






  — | Biobränsle framställt av cellulosa, hemicellulosa eller lignin. |
| --- | --- | --- |

(98)

Avancerade biobränslen definieras i artikel 9001 i lagen om livsmedel, bevarande av naturresurser och energi (Food, Conservation and Energy Act, 2008) som ”bränsle framställt av annan förnybar biomassa än majskornsstärkelse”. Enligt denna lag omfattar avancerade biobränslen i synnerhet följande bränslen:

—

Biobränsle framställt av cellulosa, hemicellulosa eller lignin.

| — | Biobränsle framställt av socker och stärkelse (utom etanol framställd av majskornsstärkelse). |
| --- | --- |

—

Biobränsle framställt av socker och stärkelse (utom etanol framställd av majskornsstärkelse).

| — | Biobränsle framställt av avfall, däribland rester av grödor, annat vegetabiliskt avfall, djuravfall, matavfall och trädgårdsavfall. |
| --- | --- |

—

Biobränsle framställt av avfall, däribland rester av grödor, annat vegetabiliskt avfall, djuravfall, matavfall och trädgårdsavfall.

| — | Bränsle motsvarande diesel framställt av förnybar biomassa, däribland vegetabilisk olja och animaliskt fett. |
| --- | --- |

—

Bränsle motsvarande diesel framställt av förnybar biomassa, däribland vegetabilisk olja och animaliskt fett.

| — | Biogas som framställts genom konvertering av organiskt material från förnybar biomassa. |
| --- | --- |

—

Biogas som framställts genom konvertering av organiskt material från förnybar biomassa.

| — | Butanol eller andra alkoholer som framställts genom konvertering av organiskt material från förnybar biomassa. |
| --- | --- |

—

Butanol eller andra alkoholer som framställts genom konvertering av organiskt material från förnybar biomassa.

| — | Annat bränsle framställt av cellulosa. |
| --- | --- |

—

Annat bränsle framställt av cellulosa.

c)   Praktiskt genomförande

| (99) | Tillverkare av bioetanol kan delta i programmet. För att vara berättigad till stöd måste tillverkarna föra register för alla relevanta beskattningsår och kvartal. Registren innehåller dokumentation om inköp av råvaror, produktion av bioetanol samt pris och mängd bioetanol som sålts. Tillverkarna erhåller direkta utbetalningar av staten. |
| --- | --- |

(99)

Tillverkare av bioetanol kan delta i programmet. För att vara berättigad till stöd måste tillverkarna föra register för alla relevanta beskattningsår och kvartal. Registren innehåller dokumentation om inköp av råvaror, produktion av bioetanol samt pris och mängd bioetanol som sålts. Tillverkarna erhåller direkta utbetalningar av staten.

| (100) | Bioetanoltillverkarna erhöll betalningar enligt programmet på grundval av en kombination av den faktiska bioetanolproduktionen och ökningen av produktionen, dvs. produktionsökningen jämfört med föregående år. Utbetalningarna för faktisk produktion beräknas per kvartal för mängden faktiskt tillverkat avancerat biobränsle varje kvartal. Utbetalningarna för ökad produktion görs för mängden stödberättigat avancerat biobränsle som tillverkats under ett beskattningsår av en stödberättigad tillverkare och som överstiger mängden som tillverkades under det föregående beskattningsåret. |
| --- | --- |

(100)

Bioetanoltillverkarna erhöll betalningar enligt programmet på grundval av en kombination av den faktiska bioetanolproduktionen och ökningen av produktionen, dvs. produktionsökningen jämfört med föregående år. Utbetalningarna för faktisk produktion beräknas per kvartal för mängden faktiskt tillverkat avancerat biobränsle varje kvartal. Utbetalningarna för ökad produktion görs för mängden stödberättigat avancerat biobränsle som tillverkats under ett beskattningsår av en stödberättigad tillverkare och som överstiger mängden som tillverkades under det föregående beskattningsåret.

| (101) | Slutprodukten är exakt densamma, oavsett om bioetanolen har framställts av de råvaror som angavs i skäl 98 eller om den har tillverkats av majs, som är den huvudsakliga råvaran för produktion av bioetanol i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(101)

Slutprodukten är exakt densamma, oavsett om bioetanolen har framställts av de råvaror som angavs i skäl 98 eller om den har tillverkats av majs, som är den huvudsakliga råvaran för produktion av bioetanol i Förenta staterna.

d)   Undersökningsresultat

| (102) | Subventionerna i detta program befanns inte gynna något av företagen i stickprovet. Majoriteten av de tillverkare som erhåller subventioner enligt programmet tillverkar biodiesel. Faktum är att endast 15 av omkring 155 företag i Förenta staterna som erhöll subventioner enligt programmet 2011 tillverkade bioetanol. |
| --- | --- |

(102)

Subventionerna i detta program befanns inte gynna något av företagen i stickprovet. Majoriteten av de tillverkare som erhåller subventioner enligt programmet tillverkar biodiesel. Faktum är att endast 15 av omkring 155 företag i Förenta staterna som erhöll subventioner enligt programmet 2011 tillverkade bioetanol.

| (103) | Vad beträffar företagen som inte ingick i stickprovet visade undersökningen att de totala subventionerna enligt detta program till tillverkare av bioetanol var obetydliga jämfört med den totala produktionen av bioetanol under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(103)

Vad beträffar företagen som inte ingick i stickprovet visade undersökningen att de totala subventionerna enligt detta program till tillverkare av bioetanol var obetydliga jämfört med den totala produktionen av bioetanol under undersökningsperioden.

| (104) | Det var därför inte nödvändigt att vidare undersöka huruvida detta system var utjämningsbart. |
| --- | --- |

(104)

Det var därför inte nödvändigt att vidare undersöka huruvida detta system var utjämningsbart.

3.2.6.   Jordbruksdepartementets stödprogram för bioraffinaderier

| (105) | Stödprogrammet för bioraffinaderier är avsett att bidra till att utveckla ny och framväxande teknik för avancerade biobränslen. |
| --- | --- |

(105)

Stödprogrammet för bioraffinaderier är avsett att bidra till att utveckla ny och framväxande teknik för avancerade biobränslen.

a)   Rättslig grund

| (106) | Avdelning IX artikel 9003 i lagen om trygghet inom jordbruket och investeringar på landsbygden (2002 års jordbrukslag, Farm Security and Rural Investment Act), ändrad genom avdelning IX artikel 9001 i lagen om livsmedel, bevarande av naturresurser och energi (Food, Conservation and Energy Act, 2008) utgör den rättsliga grunden för stödprogrammet för bioraffinaderier. |
| --- | --- |

(106)

Avdelning IX artikel 9003 i lagen om trygghet inom jordbruket och investeringar på landsbygden (2002 års jordbrukslag, Farm Security and Rural Investment Act), ändrad genom avdelning IX artikel 9001 i lagen om livsmedel, bevarande av naturresurser och energi (Food, Conservation and Energy Act, 2008) utgör den rättsliga grunden för stödprogrammet för bioraffinaderier.

b)   Villkor för stöd

| (107) | Programmet förvaltas av en avdelning på jordbruksdepartementet. Genom programmet erbjuds stödberättigade sökande lånegarantier till stöd för utveckling och konstruktion av bioraffinaderier i kommersiell skala med stödberättigad teknik, eller för ombyggnad av befintliga anläggningar med stödberättigad teknik. För att kunna delta i programmet måste projektet använda en teknik som är lämpad för en lönsam verksamhet i kommersiell skala, eller ha visats ha teknisk och ekonomisk potential för kommersiell tillämpning i ett bioraffinaderi som tillverkar avancerat biobränsle. Projektet måste använda en stödberättigad råvara i produktionen av avancerade biobränslen och biobaserade produkter. Stödberättigade råvaror är bl.a. förnybar biomassa, fasta restprodukter från reningsverk, behandlat rötslam och restprodukter från pappers- och massaindustrin. För att vara stödberättigat måste bioraffinaderiets produktion till största delen bestå av avancerade biobränslen. |
| --- | --- |

(107)

Programmet förvaltas av en avdelning på jordbruksdepartementet. Genom programmet erbjuds stödberättigade sökande lånegarantier till stöd för utveckling och konstruktion av bioraffinaderier i kommersiell skala med stödberättigad teknik, eller för ombyggnad av befintliga anläggningar med stödberättigad teknik. För att kunna delta i programmet måste projektet använda en teknik som är lämpad för en lönsam verksamhet i kommersiell skala, eller ha visats ha teknisk och ekonomisk potential för kommersiell tillämpning i ett bioraffinaderi som tillverkar avancerat biobränsle. Projektet måste använda en stödberättigad råvara i produktionen av avancerade biobränslen och biobaserade produkter. Stödberättigade råvaror är bl.a. förnybar biomassa, fasta restprodukter från reningsverk, behandlat rötslam och restprodukter från pappers- och massaindustrin. För att vara stödberättigat måste bioraffinaderiets produktion till största delen bestå av avancerade biobränslen.

c)   Praktiskt genomförande

| (108) | Tillverkare av bioetanol kan delta i programmet om de uppfyller stödkriterierna, under förutsättning att tillräckliga statliga medel är tillgängliga. Projektet måste ha tekniska meriter och låntagaren måste uppfylla vissa ekonomiska kriterier som fastställs i lagstiftningen. Det måste också finnas rimliga förväntningar om att det garanterade lånet kommer att betalas tillbaka. |
| --- | --- |

(108)

Tillverkare av bioetanol kan delta i programmet om de uppfyller stödkriterierna, under förutsättning att tillräckliga statliga medel är tillgängliga. Projektet måste ha tekniska meriter och låntagaren måste uppfylla vissa ekonomiska kriterier som fastställs i lagstiftningen. Det måste också finnas rimliga förväntningar om att det garanterade lånet kommer att betalas tillbaka.

| (109) | Sökande som beviljas stöd får en lånegaranti som kan användas till att erhålla nödvändig finansiering från tredjepartslångivare. Myndighetens (den federala regeringens) medverkan i ett stödberättigat projekt begränsas till en lånegaranti om 90 %, som täcker upp till 80 % av de stödberättigande kostnaderna för det projekt som finansieras. Låntagaren måste stå för de kvarvarande 20 %. Den maximala procentandelen för lånegarantin sjunker dessutom när lånebeloppet stiger. |
| --- | --- |

(109)

Sökande som beviljas stöd får en lånegaranti som kan användas till att erhålla nödvändig finansiering från tredjepartslångivare. Myndighetens (den federala regeringens) medverkan i ett stödberättigat projekt begränsas till en lånegaranti om 90 %, som täcker upp till 80 % av de stödberättigande kostnaderna för det projekt som finansieras. Låntagaren måste stå för de kvarvarande 20 %. Den maximala procentandelen för lånegarantin sjunker dessutom när lånebeloppet stiger.

d)   Undersökningsresultat

| (110) | Undersökningen visade att inga företag ännu hade fått stöd från den amerikanska staten enligt detta program. Under undersökningsperioden ansökte tre företag, som inte ingick i stickprovet, om en lånegaranti för produktion av cellulosabaserad bioetanol. Två av dessa ansökningar var dock ännu under behandling. Inget av dessa företag tillverkar bioetanol framställd av majs. Undersökningen visade också att ingen bioetanol ännu har producerats under detta program. |
| --- | --- |

(110)

Undersökningen visade att inga företag ännu hade fått stöd från den amerikanska staten enligt detta program. Under undersökningsperioden ansökte tre företag, som inte ingick i stickprovet, om en lånegaranti för produktion av cellulosabaserad bioetanol. Två av dessa ansökningar var dock ännu under behandling. Inget av dessa företag tillverkar bioetanol framställd av majs. Undersökningen visade också att ingen bioetanol ännu har producerats under detta program.

| (111) | Undersökningen visade dessutom att beviljandet av lånegarantier till framtida tillverkare av cellulosabaserad bioetanol inte påverkade produktionen och försäljningen av bioetanol under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(111)

Undersökningen visade dessutom att beviljandet av lånegarantier till framtida tillverkare av cellulosabaserad bioetanol inte påverkade produktionen och försäljningen av bioetanol under undersökningsperioden.

| (112) | Det är därför inte nödvändigt att inom föreliggande undersökning ytterligare utvärdera utjämningsbarheten för detta program. |
| --- | --- |

(112)

Det är därför inte nödvändigt att inom föreliggande undersökning ytterligare utvärdera utjämningsbarheten för detta program.

3.2.7.   Jordbruksdepartementets stödprogram för biomassagrödor

| (113) | Jordbruksdepartementets stödprogram för biomassagrödor stöder produktionen av råvaror till nästa generations avancerade biobränslen. Stödprogrammet ger stöd åt odlare av stödberättigade grödor eller ägare av biomassa som har odlats på stödberättigade marker. Stödet är alltså avsett för odling av grödor och biomassa som kan användas som råvara till avancerade biobränslen, men inte för produktion av biobränslen. |
| --- | --- |

(113)

Jordbruksdepartementets stödprogram för biomassagrödor stöder produktionen av råvaror till nästa generations avancerade biobränslen. Stödprogrammet ger stöd åt odlare av stödberättigade grödor eller ägare av biomassa som har odlats på stödberättigade marker. Stödet är alltså avsett för odling av grödor och biomassa som kan användas som råvara till avancerade biobränslen, men inte för produktion av biobränslen.

| (114) | Enligt myndigheterna i Förenta staterna är bioetanol framställd av majs, som utgör nästan all produktion och export av bioetanol i Förenta staterna, specifikt utesluten från stödprogrammet. Myndigheterna i Förenta staterna anser, med tanke på stödprogrammets fokus på avancerade biobränslen och avsaknaden av kommersiell produktion av avancerade biobränslen, att programmet inte medförde en förmån för några kommersiella tillverkare av bioetanol i Förenta staterna under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(114)

Enligt myndigheterna i Förenta staterna är bioetanol framställd av majs, som utgör nästan all produktion och export av bioetanol i Förenta staterna, specifikt utesluten från stödprogrammet. Myndigheterna i Förenta staterna anser, med tanke på stödprogrammets fokus på avancerade biobränslen och avsaknaden av kommersiell produktion av avancerade biobränslen, att programmet inte medförde en förmån för några kommersiella tillverkare av bioetanol i Förenta staterna under undersökningsperioden.

a)   Rättslig grund

| (115) | Artikel 9011 i lagen om livsmedel, bevarande av naturresurser och energi (2008 års jordbrukslag, Food, Conservation and Energy Act) utgör den rättsliga grunden för stödprogrammet för biomassagrödor. |
| --- | --- |

(115)

Artikel 9011 i lagen om livsmedel, bevarande av naturresurser och energi (2008 års jordbrukslag, Food, Conservation and Energy Act) utgör den rättsliga grunden för stödprogrammet för biomassagrödor.

b)   Villkor för stöd

| (116) | Stödprogrammet för biomassagrödor består av två delar med specifika och olika krav. Den första delen, projektområdesdelen, ger stöd till odlare av ”stödberättigade grödor” medan den andra delen, utjämningsstödet, ger stöd till ägare av ”stödberättigade material”. Stödberättigade grödor och stödberättigade material fungerar som råvaror till avancerade biobränslen, värme, kraft och biomassabaserade produkter. Enligt myndigheterna i Förenta staterna görs inga betalningar till tillverkare av biobränsle och bioenergi inom detta program. |
| --- | --- |

(116)

Stödprogrammet för biomassagrödor består av två delar med specifika och olika krav. Den första delen, projektområdesdelen, ger stöd till odlare av ”stödberättigade grödor” medan den andra delen, utjämningsstödet, ger stöd till ägare av ”stödberättigade material”. Stödberättigade grödor och stödberättigade material fungerar som råvaror till avancerade biobränslen, värme, kraft och biomassabaserade produkter. Enligt myndigheterna i Förenta staterna görs inga betalningar till tillverkare av biobränsle och bioenergi inom detta program.

| (117) | En stödberättigad gröda definieras som en gröda som är ”förnybar biomassa”, vilket utesluter grödor som kan erhålla utbetalningar enligt avdelning I i 2008 års jordbrukslag. De uteslutna grödorna är bland andra majs, durra, havre, ris, vete, honung och socker. |
| --- | --- |

(117)

En stödberättigad gröda definieras som en gröda som är ”förnybar biomassa”, vilket utesluter grödor som kan erhålla utbetalningar enligt avdelning I i 2008 års jordbrukslag. De uteslutna grödorna är bland andra majs, durra, havre, ris, vete, honung och socker.

| (118) | Stödberättigat material definieras som ”förnybar biomassa”, utom fullkorn från de grödor som uteslutits från de ”stödberättigade grödorna” ovan. Kornen från de uteslutna grödorna (t.ex. majs) räknas inte som stödberättigade material, men restprodukter från sådana grödor (t.ex. cellulosamaterialet) räknas som ”stödberättigat material”. |
| --- | --- |

(118)

Stödberättigat material definieras som ”förnybar biomassa”, utom fullkorn från de grödor som uteslutits från de ”stödberättigade grödorna” ovan. Kornen från de uteslutna grödorna (t.ex. majs) räknas inte som stödberättigade material, men restprodukter från sådana grödor (t.ex. cellulosamaterialet) räknas som ”stödberättigat material”.

| (119) | Den första delen av stödprogrammet för biomassagrödor ger stöd åt odlare av stödberättigade grödor. Grödan måste odlas i ett geografiskt område betecknat som ”projektområde” för att vara stödberättigad. Den andra delen av stödprogrammet ger utjämnande betalningar till skörd, förvaring och transport av råvaror till förnybar biomassa eller stödberättigade material. |
| --- | --- |

(119)

Den första delen av stödprogrammet för biomassagrödor ger stöd åt odlare av stödberättigade grödor. Grödan måste odlas i ett geografiskt område betecknat som ”projektområde” för att vara stödberättigad. Den andra delen av stödprogrammet ger utjämnande betalningar till skörd, förvaring och transport av råvaror till förnybar biomassa eller stödberättigade material.

c)   Praktiskt genomförande

| (120) | Konverteringsanläggningar för biomassa, däribland bioetanoltillverkare, erhåller ingen kompensation via stödprogrammet. Deras leverantörer, som odlar stödberättigade grödor eller äger stödberättigat material, erhåller utbetalningar. Myndigheterna i Förenta staterna uppgav att stödprogrammet för biomassagrödor inte har bidragit till någon produktion av bioetanol, inte heller cellulosabaserad bioetanol, under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(120)

Konverteringsanläggningar för biomassa, däribland bioetanoltillverkare, erhåller ingen kompensation via stödprogrammet. Deras leverantörer, som odlar stödberättigade grödor eller äger stödberättigat material, erhåller utbetalningar. Myndigheterna i Förenta staterna uppgav att stödprogrammet för biomassagrödor inte har bidragit till någon produktion av bioetanol, inte heller cellulosabaserad bioetanol, under undersökningsperioden.

| (121) | Tre bioetanolanläggningar kvalificerade sig för utbetalningar enligt stödprogrammet under undersökningsperioden i syftet forskning och utveckling inom transport och förvaring. Under undersökningsperioden betalades totalt 1,7 miljoner dollar ut till 83 materialägare som levererade majs till en godkänd anläggning. Inga utbetalningar gjordes till andra materialägare för leverans av material till de andra två kvalificerade konverteringsanläggningarna för biomassa. |
| --- | --- |

(121)

Tre bioetanolanläggningar kvalificerade sig för utbetalningar enligt stödprogrammet under undersökningsperioden i syftet forskning och utveckling inom transport och förvaring. Under undersökningsperioden betalades totalt 1,7 miljoner dollar ut till 83 materialägare som levererade majs till en godkänd anläggning. Inga utbetalningar gjordes till andra materialägare för leverans av material till de andra två kvalificerade konverteringsanläggningarna för biomassa.

| (122) | Före undersökningsperioden fanns det 458 konverteringsanläggningar för biomassa som var kvalificerade att ta emot stödberättigade material. Bara två av dessa kvalificerade anläggningar var bioetanoltillverkare. |
| --- | --- |

(122)

Före undersökningsperioden fanns det 458 konverteringsanläggningar för biomassa som var kvalificerade att ta emot stödberättigade material. Bara två av dessa kvalificerade anläggningar var bioetanoltillverkare.

| (123) | Nio projektområden inrättades under undersökningsperioden. Under denna tid anslöts grödor till stödprogrammet för biomassagrödor. Ingen skörd av grödor ägde alltså rum under perioden. |
| --- | --- |

(123)

Nio projektområden inrättades under undersökningsperioden. Under denna tid anslöts grödor till stödprogrammet för biomassagrödor. Ingen skörd av grödor ägde alltså rum under perioden.

d)   Undersökningsresultat

| (124) | Som förklaras ovan får leverantörer som odlar stödberättigade grödor eller äger stödberättigat material utbetalningar. Det fanns ingen bevisning som pekade på att subventionerna i programmet fördes vidare till tillverkarna av bioetanol och de belopp som utbetalats är därför inte utjämningsbara. |
| --- | --- |

(124)

Som förklaras ovan får leverantörer som odlar stödberättigade grödor eller äger stödberättigat material utbetalningar. Det fanns ingen bevisning som pekade på att subventionerna i programmet fördes vidare till tillverkarna av bioetanol och de belopp som utbetalats är därför inte utjämningsbara.

3.2.8.   Jordbruksdepartementets program för landsbygdsenergi i Amerika

| (125) | Jordbruksdepartementets program för landsbygdsenergi i Amerika är ett program för lånegarantier och bidrag till småföretag på landsbygden och jordbruksproducenter så att de kan köpa förnybara energisystem och förbättra energieffektiviteten. I programmet ges också bidrag till genomförbarhetsstudier för förnybara energisystem och energibesiktningar samt utvecklingsstöd inom förnybar energi till jordbruksproducenter och småföretag på landsbygden. Enligt myndigheterna i Förenta staterna ger programmet stöd åt många olika jordbruksproducenter och småföretag i arbetet med att minska energiförbrukningen, däremot stöder det inte någon särskild råvara och det är inte selektivt inriktat mot en bransch eller del därav. |
| --- | --- |

(125)

Jordbruksdepartementets program för landsbygdsenergi i Amerika är ett program för lånegarantier och bidrag till småföretag på landsbygden och jordbruksproducenter så att de kan köpa förnybara energisystem och förbättra energieffektiviteten. I programmet ges också bidrag till genomförbarhetsstudier för förnybara energisystem och energibesiktningar samt utvecklingsstöd inom förnybar energi till jordbruksproducenter och småföretag på landsbygden. Enligt myndigheterna i Förenta staterna ger programmet stöd åt många olika jordbruksproducenter och småföretag i arbetet med att minska energiförbrukningen, däremot stöder det inte någon särskild råvara och det är inte selektivt inriktat mot en bransch eller del därav.

| (126) | Programmet har tre komponenter:






  — | Lånegaranti- och bidragsprogrammet för förnybara energisystem och förbättring av energieffektiviteten ställer ut lånegarantier och/eller ger bidrag till jordbruksproducenter och småföretag på landsbygden så att de kan köpa, installera och konstruera förnybara energisystem och förbättra energieffektiviteten. |
| --- | --- | --- |

(126)

Programmet har tre komponenter:

—

Lånegaranti- och bidragsprogrammet för förnybara energisystem och förbättring av energieffektiviteten ställer ut lånegarantier och/eller ger bidrag till jordbruksproducenter och småföretag på landsbygden så att de kan köpa, installera och konstruera förnybara energisystem och förbättra energieffektiviteten.

| — | Bidragsprogrammet för energibesiktning och utvecklingsstöd för förnybar energi ger stöd i form av bidrag till enheter som hjälper jordbruksproducenter och småföretag på landsbygden att utföra energibesiktningar och ger information om utvecklingsstöd för förnybar energi. |
| --- | --- |

—

Bidragsprogrammet för energibesiktning och utvecklingsstöd för förnybar energi ger stöd i form av bidrag till enheter som hjälper jordbruksproducenter och småföretag på landsbygden att utföra energibesiktningar och ger information om utvecklingsstöd för förnybar energi.

| — | Bidragsprogrammet för genomförbarhetsstudier ger stöd i form av bidrag till sökande som behöver lämna in en genomförbarhetsstudie, vilket är ett krav i många ansökningar till statliga energiprogram. |
| --- | --- |

—

Bidragsprogrammet för genomförbarhetsstudier ger stöd i form av bidrag till sökande som behöver lämna in en genomförbarhetsstudie, vilket är ett krav i många ansökningar till statliga energiprogram.

| (127) | Genom dessa tre komponenter kan följande typer av projekt få stöd under programmet för landsbygdsenergi i Amerika: förnybara energisystem, förbättringar av energieffektivitet, energibesiktningar, utvecklingsstöd för förnybar energi och genomförbarhetsstudier. |
| --- | --- |

(127)

Genom dessa tre komponenter kan följande typer av projekt få stöd under programmet för landsbygdsenergi i Amerika: förnybara energisystem, förbättringar av energieffektivitet, energibesiktningar, utvecklingsstöd för förnybar energi och genomförbarhetsstudier.

a)   Rättslig grund

| (128) | Avdelning IX artikel 9006 i lagen om trygghet inom jordbruket och investeringar på landsbygden (2002 års jordbrukslag, Farm Security and Rural Investment Act) och avdelning IX artikel 9007 i 2002 års jordbrukslag, ändrad genom avdelning IX artikel 9001 i lagen om livsmedel, bevarande av naturresurser och energi (2008 års jordbrukslag, Food, Conservation and Energy Act) utgör den rättsliga grunden för jordbruksdepartementets program för landsbygdsenergi i Amerika. |
| --- | --- |

(128)

Avdelning IX artikel 9006 i lagen om trygghet inom jordbruket och investeringar på landsbygden (2002 års jordbrukslag, Farm Security and Rural Investment Act) och avdelning IX artikel 9007 i 2002 års jordbrukslag, ändrad genom avdelning IX artikel 9001 i lagen om livsmedel, bevarande av naturresurser och energi (2008 års jordbrukslag, Food, Conservation and Energy Act) utgör den rättsliga grunden för jordbruksdepartementets program för landsbygdsenergi i Amerika.

b)   Villkor för stöd

| (129) | Villkoren för stöd varierar beroende på typen av projekt, enligt vad som anges i skäl 127, och, när det gäller projekt avseende förnybara energisystem och förbättringar av energieffektiviteten, på om ansökan gäller ett bidrag eller en lånegaranti. |
| --- | --- |

(129)

Villkoren för stöd varierar beroende på typen av projekt, enligt vad som anges i skäl 127, och, när det gäller projekt avseende förnybara energisystem och förbättringar av energieffektiviteten, på om ansökan gäller ett bidrag eller en lånegaranti.

c)   Praktiskt genomförande

| (130) | Undersökningen visade att sedan 2008 års jordbrukslag genomfördes delade programmet för landsbygdsenergi i Amerika ut stöd till över 5 960 projekt under perioden 1 oktober 2008–30 september 2011 (undersökningsperioden). Enligt myndigheterna i Förenta staterna hade de flesta av dessa projekt ingenting med biobränslen att göra. Projekten handlade bl.a. om solenergi, vindkraft och energieffektivisering. |
| --- | --- |

(130)

Undersökningen visade att sedan 2008 års jordbrukslag genomfördes delade programmet för landsbygdsenergi i Amerika ut stöd till över 5 960 projekt under perioden 1 oktober 2008–30 september 2011 (undersökningsperioden). Enligt myndigheterna i Förenta staterna hade de flesta av dessa projekt ingenting med biobränslen att göra. Projekten handlade bl.a. om solenergi, vindkraft och energieffektivisering.

| (131) | Under undersökningsperioden fick bara två tillverkare av bioetanol stöd enligt programmet för landsbygdsenergi i Amerika, och i båda fallen gällde stödet bidrag till en genomförbarhetsstudie. Före undersökningsperioden erhöll ett företag bidrag för förnybara energisystem för ett projekt inom bioetanolproduktion av socker- och alkoholbaserat avfall. |
| --- | --- |

(131)

Under undersökningsperioden fick bara två tillverkare av bioetanol stöd enligt programmet för landsbygdsenergi i Amerika, och i båda fallen gällde stödet bidrag till en genomförbarhetsstudie. Före undersökningsperioden erhöll ett företag bidrag för förnybara energisystem för ett projekt inom bioetanolproduktion av socker- och alkoholbaserat avfall.

d)   Undersökningsresultat

| (132) | Programmet anses utgöra en subvention enligt artikel 3.1 a i) i grundförordningen, eftersom programmet ger tillgång till ett finansiellt bidrag från myndigheterna i Förenta staterna i form av bidrag. Subventionen medför en förmån för de mottagande företagen. |
| --- | --- |

(132)

Programmet anses utgöra en subvention enligt artikel 3.1 a i) i grundförordningen, eftersom programmet ger tillgång till ett finansiellt bidrag från myndigheterna i Förenta staterna i form av bidrag. Subventionen medför en förmån för de mottagande företagen.

| (133) | Det bör emellertid noteras att inga av dessa bidrag verkade vara selektivt för produktion av någon vara, inte heller bioetanol, vilket medför att de inte kan anses vara utjämningsbara enligt artikel 4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(133)

Det bör emellertid noteras att inga av dessa bidrag verkade vara selektivt för produktion av någon vara, inte heller bioetanol, vilket medför att de inte kan anses vara utjämningsbara enligt artikel 4 i grundförordningen.

3.2.9.   Energidepartementets projektbidrag till bioraffinaderier

| (134) | Lagstiftningen ifråga tillåter finansiering av ”integrerade bioraffinaderidemonstrationsprojekt” som visar: kommersiell tillämpning av integrerade bioraffinaderier med fokus på lignocellulosabaserad råvara, kommersiell tillämpning av biomassateknik för diverse olika ändamål, inklusive flytande transportbränslen, högförädlade biologiskt baserade kemikalier, ersättningsprodukter för petroleumbaserade råvaror och produkter och energi i form av elektricitet eller användbar värme samt insamling och bearbetning av olika biomassabaserade råvaror. |
| --- | --- |

(134)

Lagstiftningen ifråga tillåter finansiering av ”integrerade bioraffinaderidemonstrationsprojekt” som visar: kommersiell tillämpning av integrerade bioraffinaderier med fokus på lignocellulosabaserad råvara, kommersiell tillämpning av biomassateknik för diverse olika ändamål, inklusive flytande transportbränslen, högförädlade biologiskt baserade kemikalier, ersättningsprodukter för petroleumbaserade råvaror och produkter och energi i form av elektricitet eller användbar värme samt insamling och bearbetning av olika biomassabaserade råvaror.

a)   Rättslig grund

| (135) | Artiklarna 931–932 i lagen om energipolitik (Energy Policy Act, 2005) utgör den rättsliga grunden för energidepartementets projektbidrag till bioraffinaderier. |
| --- | --- |

(135)

Artiklarna 931–932 i lagen om energipolitik (Energy Policy Act, 2005) utgör den rättsliga grunden för energidepartementets projektbidrag till bioraffinaderier.

b)   Villkor för stöd

| (136) | Kraven är specifika för det meddelande om finansieringsmöjligheter som offentliggörs för varje projekt av relevanta myndigheter under energidepartementet. När det gäller meddelanden om finansieringsmöjligheter med relevans för bioetanol måste mottagarna använda cellulosabaserad biomassa och tillverka ett biobränsle. Den stödberättigade biomassan och de stödberättigade biobränslena definieras i varje enskilt meddelande om finansieringsmöjligheter. |
| --- | --- |

(136)

Kraven är specifika för det meddelande om finansieringsmöjligheter som offentliggörs för varje projekt av relevanta myndigheter under energidepartementet. När det gäller meddelanden om finansieringsmöjligheter med relevans för bioetanol måste mottagarna använda cellulosabaserad biomassa och tillverka ett biobränsle. Den stödberättigade biomassan och de stödberättigade biobränslena definieras i varje enskilt meddelande om finansieringsmöjligheter.

c)   Praktiskt genomförande

| (137) | Programmet förvaltas genom en serie årliga tävlingsförfaranden (meddelanden om finansieringsmöjligheter) som distribuerar de tilldelade medlen. Tävlingsförfarandena är öppna för kvalificerade sökande från industrin, högre utbildningsinstitutioner och nationella laboratorier. Kvalificerade sökande skickar in förslag som granskas mot kriterierna som anges i meddelandet om finansieringsmöjligheter. När ett projektbidrag beviljas övervakar relevanta myndigheter från energidepartementet mottagarens resultat sett till omfattning, tidsplan och kostnad under bidragets livslängd. Betalning för mottagarens upplupna kostnader för projektet sker i form av återbetalning. |
| --- | --- |

(137)

Programmet förvaltas genom en serie årliga tävlingsförfaranden (meddelanden om finansieringsmöjligheter) som distribuerar de tilldelade medlen. Tävlingsförfarandena är öppna för kvalificerade sökande från industrin, högre utbildningsinstitutioner och nationella laboratorier. Kvalificerade sökande skickar in förslag som granskas mot kriterierna som anges i meddelandet om finansieringsmöjligheter. När ett projektbidrag beviljas övervakar relevanta myndigheter från energidepartementet mottagarens resultat sett till omfattning, tidsplan och kostnad under bidragets livslängd. Betalning för mottagarens upplupna kostnader för projektet sker i form av återbetalning.

| (138) | Inga projektbidrag under detta program stöder utvecklingen av processteknik relaterad till bioetanol framställd av majs. Stödet fokuserar enbart på cellulosabaserade avancerade biobränslen. |
| --- | --- |

(138)

Inga projektbidrag under detta program stöder utvecklingen av processteknik relaterad till bioetanol framställd av majs. Stödet fokuserar enbart på cellulosabaserade avancerade biobränslen.

| (139) | Mottagarna måste använda cellulosabaserad biomassa och tillverka ett biobränsle. Den stödberättigade biomassan och de stödberättigade biobränslena definieras i varje enskilt meddelande om finansieringsmöjligheter. |
| --- | --- |

(139)

Mottagarna måste använda cellulosabaserad biomassa och tillverka ett biobränsle. Den stödberättigade biomassan och de stödberättigade biobränslena definieras i varje enskilt meddelande om finansieringsmöjligheter.

| (140) | Under undersökningsperioden finansierades fem storskaliga bioetanolprojekt av detta program. Ett av företagen i stickprovet erhöll stöd enligt programmet under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(140)

Under undersökningsperioden finansierades fem storskaliga bioetanolprojekt av detta program. Ett av företagen i stickprovet erhöll stöd enligt programmet under undersökningsperioden.

d)   Undersökningsresultat

| (141) | Programmet anses utgöra en subvention enligt artikel 3.1 a i) i grundförordningen, eftersom programmet ger tillgång till ett finansiellt bidrag från myndigheterna i Förenta staterna i form av bidrag. Subventionen medför en förmån för de mottagande företagen. |
| --- | --- |

(141)

Programmet anses utgöra en subvention enligt artikel 3.1 a i) i grundförordningen, eftersom programmet ger tillgång till ett finansiellt bidrag från myndigheterna i Förenta staterna i form av bidrag. Subventionen medför en förmån för de mottagande företagen.

| (142) | Undersökningen slog emellertid fast att under undersökningsperioden såldes ingen kommersiell cellulosabaserad bioetanol på marknaden. Med tanke på de särskilda omständigheterna i föreliggande fall, dvs. att programmet fokuserar på cellulosabaserade biobränslen och att kommersiell produktion av cellulosabaserad bioetanol saknas, anses detta program under undersökningsperioden inte ha medfört en förmån för kommersiella tillverkare av bioetanol i Förenta staterna, och det hade därmed inte någon effekt på exporten av bioetanol till EU under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(142)

Undersökningen slog emellertid fast att under undersökningsperioden såldes ingen kommersiell cellulosabaserad bioetanol på marknaden. Med tanke på de särskilda omständigheterna i föreliggande fall, dvs. att programmet fokuserar på cellulosabaserade biobränslen och att kommersiell produktion av cellulosabaserad bioetanol saknas, anses detta program under undersökningsperioden inte ha medfört en förmån för kommersiella tillverkare av bioetanol i Förenta staterna, och det hade därmed inte någon effekt på exporten av bioetanol till EU under undersökningsperioden.

| (143) | Det noteras även att sett till omsättningen för den berörda produkten hos företagen i stickprovet var subventionerna enligt detta program obetydliga. |
| --- | --- |

(143)

Det noteras även att sett till omsättningen för den berörda produkten hos företagen i stickprovet var subventionerna enligt detta program obetydliga.

3.2.10.   Slutsats om federala program

| (144) | Det fastställdes att Förenta staternas regering under undersökningsperioden medgav ett skatteavdrag på 0,45 dollar för varje gallon etanol som användes vid produktion av alkoholbränsleblandningar. Det medför att bioetanolblandningsföretag gynnades av en sänkt skattesats vid försäljningen eller erhöll en direkt utbetalning som sänkte deras normala skattskyldighet för en del av punktskatten på bensin. Blandningsavdraget användes endast i mindre utsträckning till att räkna ned inkomstskattskyldigheter. Detta är ett finansiellt bidrag i form av uteblivna statliga intäkter som medför en förmån för mottagarna i form av minskade skattskyldigheter. Programmet är begränsat till företag i bioetanolindustrin, dvs. blandning av bioetanol, och är därför utjämningsbart. |
| --- | --- |

(144)

Det fastställdes att Förenta staternas regering under undersökningsperioden medgav ett skatteavdrag på 0,45 dollar för varje gallon etanol som användes vid produktion av alkoholbränsleblandningar. Det medför att bioetanolblandningsföretag gynnades av en sänkt skattesats vid försäljningen eller erhöll en direkt utbetalning som sänkte deras normala skattskyldighet för en del av punktskatten på bensin. Blandningsavdraget användes endast i mindre utsträckning till att räkna ned inkomstskattskyldigheter. Detta är ett finansiellt bidrag i form av uteblivna statliga intäkter som medför en förmån för mottagarna i form av minskade skattskyldigheter. Programmet är begränsat till företag i bioetanolindustrin, dvs. blandning av bioetanol, och är därför utjämningsbart.

| (145) | Undersökningen slog emellertid fast att det huvudsakliga subventionssystemet, blandningsavdraget för bioetanol, avskaffades i slutet av 2011, och det har inte återinförts. |
| --- | --- |

(145)

Undersökningen slog emellertid fast att det huvudsakliga subventionssystemet, blandningsavdraget för bioetanol, avskaffades i slutet av 2011, och det har inte återinförts.

| (146) | Efter offentliggörandet av de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för kommissionens beslut att fortsätta undersökningen utan att införa provisoriska åtgärder, hävdade en part att olika skatteblanketter gör det möjligt för mottagarna att ansöka om detta bidrag även efter den 31 december 2011. |
| --- | --- |

(146)

Efter offentliggörandet av de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för kommissionens beslut att fortsätta undersökningen utan att införa provisoriska åtgärder, hävdade en part att olika skatteblanketter gör det möjligt för mottagarna att ansöka om detta bidrag även efter den 31 december 2011.

| (147) | Som svar på detta påstående kan det konstateras att undersökningen visade att blandningsföretag ansökte om blandningsavdraget för bioetanol främst i form av avdrag från punktskatt vid den tidpunkt då bioetanolen blandades med bensin. Syftet var att minska sökandens punktskatt. Blandningsavdraget för bioetanol skulle endast i begränsad utsträckning användas för att sänka sökandens inkomstskatt. Det säger sig självt att en viss tid måste förflyta mellan den tidpunkt då blandningen görs och den tidpunkt då sökanden kan tillgodogöra sig avdraget. Storleken på de blandningsavdrag som tillhandahållits under undersökningsperioden avser också blandning som ägt rum före undersökningsperioden. Om inte programmet återinförs med retroaktiv verkan skulle eventuella krav på blandningsavdrag vid tidpunkten för beslutet om att införa slutgiltiga åtgärder under 2012, följaktligen vara av försumbar betydelse. Det finns därför inga uppgifter som skulle kunna tolkas som att subventionerna fortsatt. |
| --- | --- |

(147)

Som svar på detta påstående kan det konstateras att undersökningen visade att blandningsföretag ansökte om blandningsavdraget för bioetanol främst i form av avdrag från punktskatt vid den tidpunkt då bioetanolen blandades med bensin. Syftet var att minska sökandens punktskatt. Blandningsavdraget för bioetanol skulle endast i begränsad utsträckning användas för att sänka sökandens inkomstskatt. Det säger sig självt att en viss tid måste förflyta mellan den tidpunkt då blandningen görs och den tidpunkt då sökanden kan tillgodogöra sig avdraget. Storleken på de blandningsavdrag som tillhandahållits under undersökningsperioden avser också blandning som ägt rum före undersökningsperioden. Om inte programmet återinförs med retroaktiv verkan skulle eventuella krav på blandningsavdrag vid tidpunkten för beslutet om att införa slutgiltiga åtgärder under 2012, följaktligen vara av försumbar betydelse. Det finns därför inga uppgifter som skulle kunna tolkas som att subventionerna fortsatt.

| (148) | Samma part gjorde gällande att det framgår av bestämmelserna i artikel 15.1 fjärde stycket att en subvention inte bör betraktas som återkallad förrän den svarande parten har tillhandahållit övertygande bevisning för att det inte längre är möjligt att erhålla utbetalningar från subventionssystem som gynnar producenter och exportörer av den berörda produkten. Det bör dock påpekas att blandningsavdraget för bioetanol var det enda subventionssystem som tillhandahöll potentiellt utjämningsbara subventioner under undersökningsperioden och att detta system inte längre är i bruk. De övriga undersökta systemen som tillhandahöll utbetalningar direkt till bioetanolindustrin var obetydliga. Argumentet avvisas därför. |
| --- | --- |

(148)

Samma part gjorde gällande att det framgår av bestämmelserna i artikel 15.1 fjärde stycket att en subvention inte bör betraktas som återkallad förrän den svarande parten har tillhandahållit övertygande bevisning för att det inte längre är möjligt att erhålla utbetalningar från subventionssystem som gynnar producenter och exportörer av den berörda produkten. Det bör dock påpekas att blandningsavdraget för bioetanol var det enda subventionssystem som tillhandahöll potentiellt utjämningsbara subventioner under undersökningsperioden och att detta system inte längre är i bruk. De övriga undersökta systemen som tillhandahöll utbetalningar direkt till bioetanolindustrin var obetydliga. Argumentet avvisas därför.

| (149) | Parten hävdade också att det avdrag på inkomstskatt för producenter av cellulosabioetanol som beskrivs i skälen 79–85 är ett system avsett att ersätta systemet för blandningsavdrag, som ett sätt att subventionera den berörda produkten. Som svar på detta påstående kan det konstateras att medan stödet till första generationens bioetanol till största delen har fasats ut, har stödprogrammen för andra generationens biodrivmedel ökat. Produktionen av andra generationens biodrivmedel är dock inte av någon väsentlig betydelse och de bidrag som beviljats för sådan produktion är i detta skede mycket begränsade. Det bör förtydligas att avdrag på inkomstskatt för producenter av cellulosabioetanol inte är en ersättning för systemet med blandningsavdrag, av det enkla skälet att det redan existerar. Inkomstskatteavdrag för producenter av cellulosabioetanol är, som namnet på stödprogrammet antyder, dessutom avsett som ett incitament till producenter av cellulosabioetanol. Blandningsavdraget utgör ett incitament till blandningsföretag. Undersökningen visade att i majoriteten av fallen var den som ansökte om blandningsavdraget (nedan kallad sökanden) ett blandningsföretag eller en handlare med punktskatteskyldigheter, t.ex. ett petrokemiföretag. Med andra ord var det inte bioetanolproducenter som ansökte om huvuddelen av blandningsavdraget under undersökningsperioden. Det kan därför inte hävdas att inkomstskatteavdraget för producenter av cellulosabioetanol ersätter blandningsavdraget. Detta påstående avvisas därför. |
| --- | --- |

(149)

Parten hävdade också att det avdrag på inkomstskatt för producenter av cellulosabioetanol som beskrivs i skälen 79–85 är ett system avsett att ersätta systemet för blandningsavdrag, som ett sätt att subventionera den berörda produkten. Som svar på detta påstående kan det konstateras att medan stödet till första generationens bioetanol till största delen har fasats ut, har stödprogrammen för andra generationens biodrivmedel ökat. Produktionen av andra generationens biodrivmedel är dock inte av någon väsentlig betydelse och de bidrag som beviljats för sådan produktion är i detta skede mycket begränsade. Det bör förtydligas att avdrag på inkomstskatt för producenter av cellulosabioetanol inte är en ersättning för systemet med blandningsavdrag, av det enkla skälet att det redan existerar. Inkomstskatteavdrag för producenter av cellulosabioetanol är, som namnet på stödprogrammet antyder, dessutom avsett som ett incitament till producenter av cellulosabioetanol. Blandningsavdraget utgör ett incitament till blandningsföretag. Undersökningen visade att i majoriteten av fallen var den som ansökte om blandningsavdraget (nedan kallad sökanden) ett blandningsföretag eller en handlare med punktskatteskyldigheter, t.ex. ett petrokemiföretag. Med andra ord var det inte bioetanolproducenter som ansökte om huvuddelen av blandningsavdraget under undersökningsperioden. Det kan därför inte hävdas att inkomstskatteavdraget för producenter av cellulosabioetanol ersätter blandningsavdraget. Detta påstående avvisas därför.

| (150) | Slutligen hävdade parten att förmånerna fortfarande kan utnyttjas efter avskaffandet av systemet med blandningsavdrag, på grund av den fortsatta användningen av fasta tillgångar som betalas av subventionen. Det hävdades att när det gäller återkommande subventioner som är knutna till förvärv av fasta tillgångar, borde förmåner från tidigare år beaktas vid beräkningen av förmånen när detta görs inom avskrivningsperioden. Det bör först och främst påpekas att subventionen inte är knuten till förvärv av fasta tillgångar. Blandningsavdraget är en återkommande subvention eftersom den är periodisk och eftersom förmånerna förutsätts tillfalla förmånstagaren under det år då de beviljas. Som också nämns ovan utgjordes dessutom sökandena endast i mycket liten utsträckning av producenter av bioetanol under undersökningsperioden. Påståendet avvisas därför. |
| --- | --- |

(150)

Slutligen hävdade parten att förmånerna fortfarande kan utnyttjas efter avskaffandet av systemet med blandningsavdrag, på grund av den fortsatta användningen av fasta tillgångar som betalas av subventionen. Det hävdades att när det gäller återkommande subventioner som är knutna till förvärv av fasta tillgångar, borde förmåner från tidigare år beaktas vid beräkningen av förmånen när detta görs inom avskrivningsperioden. Det bör först och främst påpekas att subventionen inte är knuten till förvärv av fasta tillgångar. Blandningsavdraget är en återkommande subvention eftersom den är periodisk och eftersom förmånerna förutsätts tillfalla förmånstagaren under det år då de beviljas. Som också nämns ovan utgjordes dessutom sökandena endast i mycket liten utsträckning av producenter av bioetanol under undersökningsperioden. Påståendet avvisas därför.

| (151) | Statistik från myndigheter i Förenta staterna visade att inkomstskatteavdraget för småskaliga tillverkare gjordes mycket sparsamt, till skillnad från blandningsavdraget. En jämförelse av de totala avdrag som gjordes under detta incitament med den totala produktionen av bioetanol visade att subventionen var obetydlig under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(151)

Statistik från myndigheter i Förenta staterna visade att inkomstskatteavdraget för småskaliga tillverkare gjordes mycket sparsamt, till skillnad från blandningsavdraget. En jämförelse av de totala avdrag som gjordes under detta incitament med den totala produktionen av bioetanol visade att subventionen var obetydlig under undersökningsperioden.

| (152) | Inga tillverkare av cellulosabaserad bioetanol gjorde inkomstskatteavdrag under undersökningsperioden, vilket hör samman med avsaknaden av kommersiell produktion av cellulosabaserad bioetanol fram till undersökningsperiodens slut. |
| --- | --- |

(152)

Inga tillverkare av cellulosabaserad bioetanol gjorde inkomstskatteavdrag under undersökningsperioden, vilket hör samman med avsaknaden av kommersiell produktion av cellulosabaserad bioetanol fram till undersökningsperiodens slut.

| (153) | Undersökningen slog fast att jordbruksdepartements bioenergiprogram upphörde 2006, och det har inte återinförts. Vad beträffar bioenergiprogrammet för avancerade biobränslen, stödprogrammet för bioraffinaderier, stödprogrammet för biomassagrödor, programmet för landsbygdsenergi i Amerika (alla under jordbruksdepartementet) och energidepartementets projektbidrag till bioraffinaderier visade undersökningen att stödet för produktion av bioetanol från dessa sex program under undersökningsperioden var obetydligt. |
| --- | --- |

(153)

Undersökningen slog fast att jordbruksdepartements bioenergiprogram upphörde 2006, och det har inte återinförts. Vad beträffar bioenergiprogrammet för avancerade biobränslen, stödprogrammet för bioraffinaderier, stödprogrammet för biomassagrödor, programmet för landsbygdsenergi i Amerika (alla under jordbruksdepartementet) och energidepartementets projektbidrag till bioraffinaderier visade undersökningen att stödet för produktion av bioetanol från dessa sex program under undersökningsperioden var obetydligt.

3.3.   DELSTATLIGA PROGRAM

3.3.1.   Inledning

| (154) | Undersökningen visade att tre delstatliga program, infrastrukturbidrag för E85 i Illinois, infrastrukturbidrag för biobränslen i Iowa och infrastrukturbidrag för E85 i Minnesota, inte gäller tillverkare av bioetanol. Dessa program ger stöd till bränsleförsäljningsställen för installation av bränslepumpar som kan leverera bränsle med högt etanolinnehåll och är begränsade till återförsäljare av bioetanol. Dessa program medför alltså inga förmåner för bioetanoltillverkare. I sammanhanget bör noteras att inga av företagen i stickproven gynnades av dessa program direkt eller indirekt. |
| --- | --- |

(154)

Undersökningen visade att tre delstatliga program, infrastrukturbidrag för E85 i Illinois, infrastrukturbidrag för biobränslen i Iowa och infrastrukturbidrag för E85 i Minnesota, inte gäller tillverkare av bioetanol. Dessa program ger stöd till bränsleförsäljningsställen för installation av bränslepumpar som kan leverera bränsle med högt etanolinnehåll och är begränsade till återförsäljare av bioetanol. Dessa program medför alltså inga förmåner för bioetanoltillverkare. I sammanhanget bör noteras att inga av företagen i stickproven gynnades av dessa program direkt eller indirekt.

| (155) | Myndigheterna i Förenta staterna förtydligade även att staten Minnesota inte har ett program för skatteavdrag för investeringar i cellulosabaserad etanol, som klaganden hävdade. Förtydligandet visade att staten Minnesota införde en lag i början av 2010 som möjliggjorde skatteavdrag för investeringar i småföretag. Till skillnad från vad som påstås i klagomålet är skatteavdraget inte avsett för företag utan istället investerare som investerar i småföretag. |
| --- | --- |

(155)

Myndigheterna i Förenta staterna förtydligade även att staten Minnesota inte har ett program för skatteavdrag för investeringar i cellulosabaserad etanol, som klaganden hävdade. Förtydligandet visade att staten Minnesota införde en lag i början av 2010 som möjliggjorde skatteavdrag för investeringar i småföretag. Till skillnad från vad som påstås i klagomålet är skatteavdraget inte avsett för företag utan istället investerare som investerar i småföretag.

3.3.2.   Illinois bidrag till produktionsanläggningar för biobränslen

| (156) | Enligt Förenta staternas myndigheter var detta system inte i användning under undersökningsperioden, har inte fått några medel sedan juli 2007 och har varit inoperativt sedan 2008, när medlen hade förbrukats. Medan programmet var aktivt beviljades bidrag till byggnation av nya produktionsanläggningar för förnybart bränsle eller till utbyggnad av befintliga anläggningar. |
| --- | --- |

(156)

Enligt Förenta staternas myndigheter var detta system inte i användning under undersökningsperioden, har inte fått några medel sedan juli 2007 och har varit inoperativt sedan 2008, när medlen hade förbrukats. Medan programmet var aktivt beviljades bidrag till byggnation av nya produktionsanläggningar för förnybart bränsle eller till utbyggnad av befintliga anläggningar.

| (157) | Två bidrag beviljades 2008 när programmet fortfarande var aktivt, och två företag i Illinois som inte ingick i stickprovet erhöll bidragen. Programmet är emellertid inte längre aktivt och inget av företagen i stickprovet gynnades av detta program under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(157)

Två bidrag beviljades 2008 när programmet fortfarande var aktivt, och två företag i Illinois som inte ingick i stickprovet erhöll bidragen. Programmet är emellertid inte längre aktivt och inget av företagen i stickprovet gynnades av detta program under undersökningsperioden.

3.3.3.   Iowas program för revolverande lån för alternativa energilösningar

| (158) | Den rättsliga grunden för programmet för revolverande lån för alternativa energilösningar (Alternate Energy Revolving Loan Program, AERLP) är artikel 476.46 i Iowas delstatslag (Code of Iowa, 1997) med ändringar. Enligt lagen ska Iowas energicentrum upprätta och förvalta ett program för revolverande lån för alternativa energilösningar, och en fond för revolverande lån för alternativa energilösningar ska inrättas hos delstatens finansdepartement och förvaltas av energicentrumet. |
| --- | --- |

(158)

Den rättsliga grunden för programmet för revolverande lån för alternativa energilösningar (Alternate Energy Revolving Loan Program, AERLP) är artikel 476.46 i Iowas delstatslag (Code of Iowa, 1997) med ändringar. Enligt lagen ska Iowas energicentrum upprätta och förvalta ett program för revolverande lån för alternativa energilösningar, och en fond för revolverande lån för alternativa energilösningar ska inrättas hos delstatens finansdepartement och förvaltas av energicentrumet.

| (159) | Pengarna i fonden kan användas till lån för konstruktion av produktionsanläggningar för alternativ energi eller anläggningar för småskalig vattenkraft, enligt definitionen i artikel 476.46 i Iowas delstatslag (Code of Iowa, 1997) med ändringar. |
| --- | --- |

(159)

Pengarna i fonden kan användas till lån för konstruktion av produktionsanläggningar för alternativ energi eller anläggningar för småskalig vattenkraft, enligt definitionen i artikel 476.46 i Iowas delstatslag (Code of Iowa, 1997) med ändringar.

| (160) | Enligt myndigheterna i Förenta staterna erhöll inga produktionsanläggningar för bioetanol lån enligt detta program under åren 2008, 2009 och 2010, och inte heller under undersökningsperioden. Inga av företagen i stickprovet gynnades av programmet. Det beslutades därför att programmet inte skulle undersökas vidare inom ramen för detta förfarande. |
| --- | --- |

(160)

Enligt myndigheterna i Förenta staterna erhöll inga produktionsanläggningar för bioetanol lån enligt detta program under åren 2008, 2009 och 2010, och inte heller under undersökningsperioden. Inga av företagen i stickprovet gynnades av programmet. Det beslutades därför att programmet inte skulle undersökas vidare inom ramen för detta förfarande.

3.3.4.   Nebraskas skatteavdrag för etanolproduktion

| (161) | Delstaten Nebraskas skatt på motorbränslen är för närvarande 0,267 dollar per gallon för all bensin, bensin med låg etanolinblandning, diesel, bioetanol och komprimerade gaser som säljs i staten. Det produktionsstimulansprogram för etanol som gällde under undersökningsperioden tillåter ett skatteavdrag på 0,18 dollar per gallon för berättigade etanolproduktionsanläggningar som togs i drift senast den 30 juni 2004. |
| --- | --- |

(161)

Delstaten Nebraskas skatt på motorbränslen är för närvarande 0,267 dollar per gallon för all bensin, bensin med låg etanolinblandning, diesel, bioetanol och komprimerade gaser som säljs i staten. Det produktionsstimulansprogram för etanol som gällde under undersökningsperioden tillåter ett skatteavdrag på 0,18 dollar per gallon för berättigade etanolproduktionsanläggningar som togs i drift senast den 30 juni 2004.

| (162) | Tidsfristen för att ansöka om deltagande i programmet var den 16 april 2004. En kvalificerad produktionsanläggning måste ha varit belägen i Nebraska och måste antingen i) inte ha varit i drift den 1 september 2001 eller tidigare eller ii) inte ha gjort avdrag före den 1 juni 1999. All jäsning, destillering och dehydrering måste äga rum på den kvalificerade anläggningen. |
| --- | --- |

(162)

Tidsfristen för att ansöka om deltagande i programmet var den 16 april 2004. En kvalificerad produktionsanläggning måste ha varit belägen i Nebraska och måste antingen i) inte ha varit i drift den 1 september 2001 eller tidigare eller ii) inte ha gjort avdrag före den 1 juni 1999. All jäsning, destillering och dehydrering måste äga rum på den kvalificerade anläggningen.

| (163) | Inget av företagen i stickprovet gynnades av programmet. Dessutom verkar storleken på subventionen försumbar sett till den totala produktionen av bioetanol i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(163)

Inget av företagen i stickprovet gynnades av programmet. Dessutom verkar storleken på subventionen försumbar sett till den totala produktionen av bioetanol i Förenta staterna.

3.3.5.   South Dakotas stimulanser för etanolproduktion

| (164) | Delstaten South Dakota förvaltar ett utbetalningsprogram för bioetanoltillverkare som ger ekonomiskt stöd till berättigade bioetanolanläggningar på 0,20 dollar per gallon producerad bioetanol upp till högst 1 miljon dollar per år och anläggning. |
| --- | --- |

(164)

Delstaten South Dakota förvaltar ett utbetalningsprogram för bioetanoltillverkare som ger ekonomiskt stöd till berättigade bioetanolanläggningar på 0,20 dollar per gallon producerad bioetanol upp till högst 1 miljon dollar per år och anläggning.

| (165) | Etylalkoholen måste vara till fullo destillerad och tillverkad i South Dakota, den måste vara ren till 99 %, den måste vara destillerad från spannmål och den måste vara denaturerad. Utbetalningen för etanolproduktion gäller endast stödberättigad etylalkohol som har tillverkats i anläggningar som togs i drift senast den 31 december 2006. |
| --- | --- |

(165)

Etylalkoholen måste vara till fullo destillerad och tillverkad i South Dakota, den måste vara ren till 99 %, den måste vara destillerad från spannmål och den måste vara denaturerad. Utbetalningen för etanolproduktion gäller endast stödberättigad etylalkohol som har tillverkats i anläggningar som togs i drift senast den 31 december 2006.

| (166) | Stödberättigade anläggningar kan erhålla högst 83 333 dollar i månaden i produktionsstimulanser per anläggning. Om det inte finns tillräckliga medel för att betala den månatliga betalningen på 83 333 dollar till produktionsanläggningarna för bioetanol får varje anläggning en proportionell andel av de tillgängliga medlen beräknat på hur många gallons etylalkohol den tillverkat den månaden i proportion till alla stödberättigade gallons etylalkohol som tillverkats i alla stödberättigade anläggningar. Varje stödberättigad anläggning kan få högst 1 miljon dollar per år och totalt för alla år den deltagit i programmet högst 9 682 000 dollar i utbetalningar. Subventionerna är därmed regelbundna och det anses att de betalas ut varje enskilt år. |
| --- | --- |

(166)

Stödberättigade anläggningar kan erhålla högst 83 333 dollar i månaden i produktionsstimulanser per anläggning. Om det inte finns tillräckliga medel för att betala den månatliga betalningen på 83 333 dollar till produktionsanläggningarna för bioetanol får varje anläggning en proportionell andel av de tillgängliga medlen beräknat på hur många gallons etylalkohol den tillverkat den månaden i proportion till alla stödberättigade gallons etylalkohol som tillverkats i alla stödberättigade anläggningar. Varje stödberättigad anläggning kan få högst 1 miljon dollar per år och totalt för alla år den deltagit i programmet högst 9 682 000 dollar i utbetalningar. Subventionerna är därmed regelbundna och det anses att de betalas ut varje enskilt år.

| (167) | Undersökningen visade att två av företagen i stickprovet gynnades av detta program under undersökningsperioden. För båda företagen beräknades subventionens storlek på grundval av storleken på de bidragsbetalningar som de hade erhållit under undersökningsperioden. Subventionens storlek jämfördes sedan med de berörda företagens totala försäljning av bioetanol under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(167)

Undersökningen visade att två av företagen i stickprovet gynnades av detta program under undersökningsperioden. För båda företagen beräknades subventionens storlek på grundval av storleken på de bidragsbetalningar som de hade erhållit under undersökningsperioden. Subventionens storlek jämfördes sedan med de berörda företagens totala försäljning av bioetanol under undersökningsperioden.

| (168) | Beräkningen visade att subventionen var obetydlig för båda företagen. |
| --- | --- |

(168)

Beräkningen visade att subventionen var obetydlig för båda företagen.

3.3.6.   Slutsats om delstatliga program

| (169) | Undersökningen visade att två delstatliga program i Förenta staterna som identifierades av klaganden, dvs. Nebraskas skatteavdrag för etanolproduktion och South Dakotas stimulanser för etanolproduktion, subventionerade bioetanolproduktion i form av finansiella bidrag som medför en förmån för tillverkarna i de delstaterna. Programmen verkar visserligen vara specifika inom de berörda delstaterna, men subventionerna är obetydliga sett till den totala produktionen av bioetanol i Förenta staterna. Vad avser subventioner som erhållits av företagen i stickprovet drogs även där slutsatsen att subventionerna var obetydliga. |
| --- | --- |

(169)

Undersökningen visade att två delstatliga program i Förenta staterna som identifierades av klaganden, dvs. Nebraskas skatteavdrag för etanolproduktion och South Dakotas stimulanser för etanolproduktion, subventionerade bioetanolproduktion i form av finansiella bidrag som medför en förmån för tillverkarna i de delstaterna. Programmen verkar visserligen vara specifika inom de berörda delstaterna, men subventionerna är obetydliga sett till den totala produktionen av bioetanol i Förenta staterna. Vad avser subventioner som erhållits av företagen i stickprovet drogs även där slutsatsen att subventionerna var obetydliga.

3.4.   STORLEKEN PÅ UTJÄMNINGSBARA SUBVENTIONER UNDER UNDERSÖKNINGSPERIODEN

| (170) | Undersökningen har visat att alla undersökta system utom det som anges i skäl 171 var av försumbar betydelse och inte var utjämningsbara under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(170)

Undersökningen har visat att alla undersökta system utom det som anges i skäl 171 var av försumbar betydelse och inte var utjämningsbara under undersökningsperioden.

| (171) | Som nämns i skälen 53–71 visade undersökningen att Förenta staternas regering ger ett blandningsavdrag på 0,45 dollar för varje gallon bioetanol som används i produktionen av alkoholbränsleblandningar. |
| --- | --- |

(171)

Som nämns i skälen 53–71 visade undersökningen att Förenta staternas regering ger ett blandningsavdrag på 0,45 dollar för varje gallon bioetanol som används i produktionen av alkoholbränsleblandningar.

| (172) | Avdraget medförde en förmån för etanolblandningsföretag. Subventionen gavs per enhet, dvs. med hänvisning till mängden bioetanol som används. Förmånen gäller även den till unionen importerade produkten. |
| --- | --- |

(172)

Avdraget medförde en förmån för etanolblandningsföretag. Subventionen gavs per enhet, dvs. med hänvisning till mängden bioetanol som används. Förmånen gäller även den till unionen importerade produkten.

| (173) | Storleken på de utjämningsbara subventionerna i enlighet med bestämmelserna i grundförordningen är 0,45 dollar per gallon. |
| --- | --- |

(173)

Storleken på de utjämningsbara subventionerna i enlighet med bestämmelserna i grundförordningen är 0,45 dollar per gallon.

| (174) | Det bör noteras att storleken på subventionerna beror på viktandelen bioetanol i blandningen. |
| --- | --- |

(174)

Det bör noteras att storleken på subventionerna beror på viktandelen bioetanol i blandningen.

| (175) | Subventionens storlek anses uppgå till 0,45 dollar på landsomfattande nivå eftersom blandningsavdraget för bioetanol i slutändan gynnade all bioetanol tillverkad i Förenta staterna, inklusive exporten till unionen. Det är därför inte nödvändigt att skilja mellan olika ekonomiska aktörer, i synnerhet eftersom subventionen sällan ges till tillverkare av bioetanol utan i första hand till handlare/operatörer som blandar bioetanolen. |
| --- | --- |

(175)

Subventionens storlek anses uppgå till 0,45 dollar på landsomfattande nivå eftersom blandningsavdraget för bioetanol i slutändan gynnade all bioetanol tillverkad i Förenta staterna, inklusive exporten till unionen. Det är därför inte nödvändigt att skilja mellan olika ekonomiska aktörer, i synnerhet eftersom subventionen sällan ges till tillverkare av bioetanol utan i första hand till handlare/operatörer som blandar bioetanolen.

| (176) | Efter offentliggörandet av de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för kommissionens beslut att fortsätta med undersökningen utan att införa provisoriska åtgärder, hävdade flera parter att tillverkarna i stickprovet hur som helst borde tilldelas individuella subventionsmarginaler, och om de inte erhöll blandningsavdraget för bioetanol skulle de tilldelas en individuell subventionsmarginal på noll. |
| --- | --- |

(176)

Efter offentliggörandet av de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för kommissionens beslut att fortsätta med undersökningen utan att införa provisoriska åtgärder, hävdade flera parter att tillverkarna i stickprovet hur som helst borde tilldelas individuella subventionsmarginaler, och om de inte erhöll blandningsavdraget för bioetanol skulle de tilldelas en individuell subventionsmarginal på noll.

| (177) | Enligt artikel 15 i grundförordningen ska man i alla förordningar om införande av tullen ange den tillämpliga tullsatsen för antingen varje leverantör eller varje berört leverantörsland. I detta fall befanns bioetanolbranschens struktur och det sätt på vilket subventioner beviljades, i synnerhet blandningsavdraget för bioetanol, medföra att eventuella individuella subventionsmarginaler inte skulle vara representativa och att de inte skulle spegla den faktiska situationen på bioetanolmarknaden, särskilt när det gäller export. |
| --- | --- |

(177)

Enligt artikel 15 i grundförordningen ska man i alla förordningar om införande av tullen ange den tillämpliga tullsatsen för antingen varje leverantör eller varje berört leverantörsland. I detta fall befanns bioetanolbranschens struktur och det sätt på vilket subventioner beviljades, i synnerhet blandningsavdraget för bioetanol, medföra att eventuella individuella subventionsmarginaler inte skulle vara representativa och att de inte skulle spegla den faktiska situationen på bioetanolmarknaden, särskilt när det gäller export.

| (178) | I WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder och artikel VI:3 i Gatt anges tydligt att syftet med eventuella åtgärder är att utjämna verkningarna av subventionerad import. |
| --- | --- |

(178)

I WTO-avtalet om subventioner och utjämningsåtgärder och artikel VI:3 i Gatt anges tydligt att syftet med eventuella åtgärder är att utjämna verkningarna av subventionerad import.

| (179) | I föreliggande fall visar bevisningen från undersökningen tydligt att all export av bioetanol från Förenta staterna subventionerades med ett högsta belopp på 0,45 dollar per gallon under undersökningsperioden. Det konstateras att det vid en punkt under undersökningen blev uppenbart att stickprovet inte var representativt, främst på grund av omständigheterna kring subventionernas art i föreliggande fall. Vidare exporterade de utvalda tillverkarna inte den berörda produkten till unionen. |
| --- | --- |

(179)

I föreliggande fall visar bevisningen från undersökningen tydligt att all export av bioetanol från Förenta staterna subventionerades med ett högsta belopp på 0,45 dollar per gallon under undersökningsperioden. Det konstateras att det vid en punkt under undersökningen blev uppenbart att stickprovet inte var representativt, främst på grund av omständigheterna kring subventionernas art i föreliggande fall. Vidare exporterade de utvalda tillverkarna inte den berörda produkten till unionen.

| (180) | Det var i själva verket blandningsverksamheten som gav rätt till avdraget, oavsett om blandningsföretaget var en producent eller en exportör.I detta fall fastställdes det att det i de flesta fall var exportörerna som ansökte om blandningsavdraget för bioetanol. |
| --- | --- |

(180)

Det var i själva verket blandningsverksamheten som gav rätt till avdraget, oavsett om blandningsföretaget var en producent eller en exportör.I detta fall fastställdes det att det i de flesta fall var exportörerna som ansökte om blandningsavdraget för bioetanol.

| (181) | Det hävdades också att kommissionen, som ett alternativ till att tilldela företagen i stickprovet individuella subventionsmarginaler, borde genomföra en djupanalys av hur blandningsavdraget för bioetanol automatiskt kan fördelas till tillverkarna och gynna dem. Begäran om en djupanalys verkar ogrundad. Subventionen betalas bara ut en gång och produkten förändras inte. Det är produkten som exporteras till EU, bioetanol, som subventioneras. Det finns därför inget behov av en sådan analys. |
| --- | --- |

(181)

Det hävdades också att kommissionen, som ett alternativ till att tilldela företagen i stickprovet individuella subventionsmarginaler, borde genomföra en djupanalys av hur blandningsavdraget för bioetanol automatiskt kan fördelas till tillverkarna och gynna dem. Begäran om en djupanalys verkar ogrundad. Subventionen betalas bara ut en gång och produkten förändras inte. Det är produkten som exporteras till EU, bioetanol, som subventioneras. Det finns därför inget behov av en sådan analys.

3.5.   UTVECKLINGEN EFTER UNDERSÖKNINGSPERIODEN

| (182) | Vissa parter underströk det faktum att det huvudsakliga subventionssystemet, blandningsavdraget, som subventionerade mottagare i Förenta staterna med utjämningsbara subventioner under undersökningsperioden, upphörde i slutet av 2011 och har inte återinförts senare. De noterade att det enligt artikel 15 i grundförordningen inte ska vidtas några åtgärder om subventionen eller subventionerna dras tillbaka eller när subventionerna inte längre medför en förmån för de berörda exportörerna. |
| --- | --- |

(182)

Vissa parter underströk det faktum att det huvudsakliga subventionssystemet, blandningsavdraget, som subventionerade mottagare i Förenta staterna med utjämningsbara subventioner under undersökningsperioden, upphörde i slutet av 2011 och har inte återinförts senare. De noterade att det enligt artikel 15 i grundförordningen inte ska vidtas några åtgärder om subventionen eller subventionerna dras tillbaka eller när subventionerna inte längre medför en förmån för de berörda exportörerna.

| (183) | Med tanke på att det viktigaste huvudsakliga subventionssystem som identifierades under undersökningsperioden har avskaffats och att det inte finns några tecken på att det kommer att återinföras, menade dessa parter att införandet av slutgiltiga utjämningsåtgärder inte var motiverat. De menade också att införandet av slutgiltiga åtgärder skulle vara ett större steg än vad som krävdes för att utjämna verkningarna av subventionen vid tidpunkten för åtgärdernas införande. |
| --- | --- |

(183)

Med tanke på att det viktigaste huvudsakliga subventionssystem som identifierades under undersökningsperioden har avskaffats och att det inte finns några tecken på att det kommer att återinföras, menade dessa parter att införandet av slutgiltiga utjämningsåtgärder inte var motiverat. De menade också att införandet av slutgiltiga åtgärder skulle vara ett större steg än vad som krävdes för att utjämna verkningarna av subventionen vid tidpunkten för åtgärdernas införande.

| (184) | Undersökningen visade att det blandningsavdrag för bioetanol som infördes under undersökningsperioden avskaffades i slutet av 2011. Med tanke på att detta inträffade efter undersökningsperioden kontaktade kommissionen flera gånger myndigheterna i Förenta staterna för att få ytterligare information avseende den slutgiltiga avvecklingen av det huvudsakliga subventionssystemet. |
| --- | --- |

(184)

Undersökningen visade att det blandningsavdrag för bioetanol som infördes under undersökningsperioden avskaffades i slutet av 2011. Med tanke på att detta inträffade efter undersökningsperioden kontaktade kommissionen flera gånger myndigheterna i Förenta staterna för att få ytterligare information avseende den slutgiltiga avvecklingen av det huvudsakliga subventionssystemet.

| (185) | De uppgifter som samlades in under undersökningen hos myndigheter i Förenta staterna och dithörande ytterligare förtydliganden visade att vissa belopp betalades ut till mottagare i Förenta staterna alldeles efter undersökningsperioden, nämligen under beskattningsåret 2012, som löpte från den 1 oktober 2011 till den 30 september 2012. Medan dessa belopp fortfarande skulle leda till fortsatt subventionering över miniminivån under det första kvartalet budgetåret 2012, skulle de belopp som betalas ut efter denna period, särskilt i slutet av 2012, vara försumbara med tanke på att det huvudsakliga subventionssystemet upphörde i december 2011. Hittills har inga tecken funnits på att man skulle vilja återinföra blandningsavdraget och en återgång till detta system skulle normalt kräva en rättsakt som godkänns av Förenta staternas kongress. |
| --- | --- |

(185)

De uppgifter som samlades in under undersökningen hos myndigheter i Förenta staterna och dithörande ytterligare förtydliganden visade att vissa belopp betalades ut till mottagare i Förenta staterna alldeles efter undersökningsperioden, nämligen under beskattningsåret 2012, som löpte från den 1 oktober 2011 till den 30 september 2012. Medan dessa belopp fortfarande skulle leda till fortsatt subventionering över miniminivån under det första kvartalet budgetåret 2012, skulle de belopp som betalas ut efter denna period, särskilt i slutet av 2012, vara försumbara med tanke på att det huvudsakliga subventionssystemet upphörde i december 2011. Hittills har inga tecken funnits på att man skulle vilja återinföra blandningsavdraget och en återgång till detta system skulle normalt kräva en rättsakt som godkänns av Förenta staternas kongress.

4.   REGISTRERING AV IMPORT FRÅN DET BERÖRDA LANDET

| (186) | Klaganden begärde flera gånger registrering av import av bioetanol med ursprung i Förenta staterna för att tull skulle kunna tas upp retroaktivt. Begäran innehöll tillräckliga bevis för att motivera registrering i enlighet med artikel 24.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(186)

Klaganden begärde flera gånger registrering av import av bioetanol med ursprung i Förenta staterna för att tull skulle kunna tas upp retroaktivt. Begäran innehöll tillräckliga bevis för att motivera registrering i enlighet med artikel 24.5 i grundförordningen.

| (187) | Trots att kommissionen preliminärt hade slagit fast att det huvudsakliga subventionssystemet under undersökningsperioden hade avskaffats i den betydelsen att det inte längre medförde någon förmån vid tidpunkten för införandet av provisoriska åtgärder, ansåg kommissionen att det fanns bevis för att Förenta staterna skulle kunna återinföra ett sådan subventionssystem. För att tillvarata Europeiska unionens rättigheter under dessa speciella omständigheter beslöt kommissionen att import av den berörda produkten skulle registreras i enlighet med artikel 24.5 i grundförordningen så att åtgärder skulle kunna tillämpas retroaktivt på denna import från datumet för den registreringen. En kommissionens förordning (EU) nr 771/2012 om detta offentliggjordes den 24 augusti 2012 (9). |
| --- | --- |

(187)

Trots att kommissionen preliminärt hade slagit fast att det huvudsakliga subventionssystemet under undersökningsperioden hade avskaffats i den betydelsen att det inte längre medförde någon förmån vid tidpunkten för införandet av provisoriska åtgärder, ansåg kommissionen att det fanns bevis för att Förenta staterna skulle kunna återinföra ett sådan subventionssystem. För att tillvarata Europeiska unionens rättigheter under dessa speciella omständigheter beslöt kommissionen att import av den berörda produkten skulle registreras i enlighet med artikel 24.5 i grundförordningen så att åtgärder skulle kunna tillämpas retroaktivt på denna import från datumet för den registreringen. En kommissionens förordning (EU) nr 771/2012 om detta offentliggjordes den 24 augusti 2012 (9).

5.   AVSLUTANDE AV ANTISUBVENTIONSFÖRFARANDET OCH UPPHÖRANDE MED REGISTRERINGEN

| (188) | Undersökningen visade att bortsett från det huvudsakliga subventionssystemet, dvs. det blandningsavdrag som beskrivs i skälen 53–71, var de subventionsbelopp som erhållits från alla andra subventionssystem som undersöktes obetydliga och inte utjämningsbara under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(188)

Undersökningen visade att bortsett från det huvudsakliga subventionssystemet, dvs. det blandningsavdrag som beskrivs i skälen 53–71, var de subventionsbelopp som erhållits från alla andra subventionssystem som undersöktes obetydliga och inte utjämningsbara under undersökningsperioden.

| (189) | Såsom nämns i skälen 182–185 visade undersökningen att det huvudsakliga subventionssystemet, blandningsavdraget, löpte ut i slutet av 2011 och inte har återinförts. Tillgängliga uppgifter pekar tydligt mot att det huvudsakliga subventionssystemet har avskaffats. Hittills har inga tecken funnits på att man skulle vilja återinföra blandningsavdraget och en återgång till detta system skulle normalt kräva en rättsakt som godkänns av Förenta staternas kongress. |
| --- | --- |

(189)

Såsom nämns i skälen 182–185 visade undersökningen att det huvudsakliga subventionssystemet, blandningsavdraget, löpte ut i slutet av 2011 och inte har återinförts. Tillgängliga uppgifter pekar tydligt mot att det huvudsakliga subventionssystemet har avskaffats. Hittills har inga tecken funnits på att man skulle vilja återinföra blandningsavdraget och en återgång till detta system skulle normalt kräva en rättsakt som godkänns av Förenta staternas kongress.

| (190) | I artikel 15 i grundförordningen föreskrivs att inga åtgärder ska införas om subventionen eller subventionerna dras tillbaka eller om det visar sig att subventionerna inte längre medför någon förmån för de berörda exportörerna. |
| --- | --- |

(190)

I artikel 15 i grundförordningen föreskrivs att inga åtgärder ska införas om subventionen eller subventionerna dras tillbaka eller om det visar sig att subventionerna inte längre medför någon förmån för de berörda exportörerna.

| (191) | Det är även att märka att förfarandet enligt artikel 14.3 i grundförordningen omedelbart ska avslutas om det konstateras att de utjämningsbara subventionernas storlek är försumbar, dvs. lägre än 2 % av värdet. |
| --- | --- |

(191)

Det är även att märka att förfarandet enligt artikel 14.3 i grundförordningen omedelbart ska avslutas om det konstateras att de utjämningsbara subventionernas storlek är försumbar, dvs. lägre än 2 % av värdet.

| (192) | Med tanke på avskaffandet av det huvudsakliga subventionssystem som identifierats under undersökningsperioden och det faktum att värdet av de subventioner som erhållits för alla andra undersökta subventionssystem under undersökningsperioden låg under miniminivån i den mening som avses i artikel 14.3 i grundförordningen, får det anses att införandet av slutgiltiga åtgärder inte är berättigat. |
| --- | --- |

(192)

Med tanke på avskaffandet av det huvudsakliga subventionssystem som identifierats under undersökningsperioden och det faktum att värdet av de subventioner som erhållits för alla andra undersökta subventionssystem under undersökningsperioden låg under miniminivån i den mening som avses i artikel 14.3 i grundförordningen, får det anses att införandet av slutgiltiga åtgärder inte är berättigat.

| (193) | Mot bakgrund av ovanstående anses det att den pågående antisubventionsundersökningen bör avslutas. |
| --- | --- |

(193)

Mot bakgrund av ovanstående anses det att den pågående antisubventionsundersökningen bör avslutas.

| (194) | Därmed bör också registreringen av import upphöra. |
| --- | --- |

(194)

Därmed bör också registreringen av import upphöra.

| (195) | Alla parter har underrättats om de viktigaste omständigheter och överväganden som denna avsikt grundade sig på och har efter detta meddelande av uppgifter fått möjlighet att lämna synpunkter. |
| --- | --- |

(195)

Alla parter har underrättats om de viktigaste omständigheter och överväganden som denna avsikt grundade sig på och har efter detta meddelande av uppgifter fått möjlighet att lämna synpunkter.

| (196) | Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen därför slutsatsen att antisubventionsförfarandet beträffande import till unionen av bioetanol med ursprung i Förenta staterna bör avslutas utan utjämningsåtgärder och att registreringen av import också bör upphöra. |
| --- | --- |

(196)

Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen därför slutsatsen att antisubventionsförfarandet beträffande import till unionen av bioetanol med ursprung i Förenta staterna bör avslutas utan utjämningsåtgärder och att registreringen av import också bör upphöra.

6.   RÅDGIVANDE KOMMITTÉN

| (197) | Invändningar mot avslutandet av detta antisubventionsförfarande har tagits upp i den rådgivande kommittén. Följaktligen ska förfarandet i enlighet med artikel 14 i förordning (EG) nr 597/2009 anses vara avslutat om inte rådet inom en månad och med kvalificerad majoritet har beslutat något annat. Detta beslut ska därefter offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(197)

Invändningar mot avslutandet av detta antisubventionsförfarande har tagits upp i den rådgivande kommittén. Följaktligen ska förfarandet i enlighet med artikel 14 i förordning (EG) nr 597/2009 anses vara avslutat om inte rådet inom en månad och med kvalificerad majoritet har beslutat något annat. Detta beslut ska därefter offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Antisubventionsförfarandet beträffande import av bioetanol, som ibland kallas enbart etanol, dvs. etylalkohol framställd av jordbruksprodukter (enligt förteckningen i bilaga I till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt), denaturerad eller odenaturerad, utom produkter med ett vatteninnehåll högre än 0,3 viktprocent uppmätt enligt standarden EN 15376, samt etylalkohol framställd av jordbruksprodukter (enligt förteckningen i bilaga I till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt) i blandningar med bensin med en etylalkoholhalt på mer än 10 volymprocent (v/v), som för närvarande klassificeras med KN-nummer ex 2207 10 00, ex 2207 20 00, ex 2208 90 99, ex 2710 12 11, ex 2710 12 15, ex 2710 12 21, ex 2710 12 25, ex 2710 12 31, ex 2710 12 41, ex 2710 12 45, ex 2710 12 49, ex 2710 12 51, ex 2710 12 59, ex 2710 12 70, ex 2710 12 90, ex 3814 00 10, ex 3814 00 90, ex 3820 00 00 och ex 3824 90 97 och som har sitt ursprung i Förenta staterna, avslutas härmed.

Artikel 2

Tullmyndigheterna ska härmed upphöra med den registrering av import som sker i enlighet med artikel 1 i förordning (EU) nr 771/2012. Ingen utjämningstull ska tas ut på import som registrerats på detta sätt.

Artikel 3

Förordning (EU) nr 771/2012 ska upphöra att gälla.

Artikel 4

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 20 december 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 188, 18.7.2009, s. 93.

1

(2)  EUT C 345, 25.11.2011, s. 13.

2

(3)  EUT C 345, 25.11.2011, s. 7.

3

(4)  EUT L 229, 24.08.2012, s. 20.

4

(5)  Se den amerikanska skattelagstiftningen (Internal Revenue Code, IRC) – artikel 40.b.4 punkt E.

5

(6)  Se www.ethanol.org – RFS (Renewable fuels standard, standarden för förnybara bränslen) enligt Energy Independence and Security Act från 2007.

6

Renewable fuels standard

(7)  Undersökningen visade att för att kunna utnyttja alkoholblandningsavdraget, enligt definitionen i artikel 40.b.3 i IRC, i Förenta staterna räcker det med att blanda ren bioetanol med bara 0,1 % bensin.

7

(8)  Exempelvis: a) den information som har offentliggjorts av American Coalition for Ethanol (ACE) på nätet, b) Energy Policy Act (EPA) av /från 2005, framför allt P.L. 110-58, c) Energy Independence and Security Act från 2007 (P.L. 110-140, H.R.6) om ändring och utökning av Renewable Fuels Standard (RFS) och i vilken det fastställdes att 9 miljarder gallons förnybara bränslen skulle användas 2008 och 13,9 miljarder gallons 2011, d) faktablad som getts ut av Förenta staterna:s energidepartement enligt Clean cities-åtgärderna osv.

8

Renewable Fuels Standard

(9)  EUT L 229, 24.8.2012, s. 20.

9

---