# Europeiska unionens L 353/2012

| | ISSN 1977-0820
  doi:10.3000/19770820.L_2012.353.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 353 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 55 årgången21 december 2012 |

ISSN 1977-0820

doi:10.3000/19770820.L_2012.353.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 353

Svensk utgåva

Lagstiftning

55 årgången21 december 2012

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 1229/2012 av den 10 december 2012 om ändring av bilagorna IV och XII till Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (ramdirektiv) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 1230/2012 av den 12 december 2012 om genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 661/2009 avseende krav för typgodkännande av vikter och mått för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon och om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG (
  1
  ) | 31 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Kommissionens direktiv 2012/46/EU av den 6 december 2012 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 97/68/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från förbränningsmotorer som ska monteras i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg (
  1
  ) | 80 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) nr 1229/2012 av den 10 december 2012 om ändring av bilagorna IV och XII till Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (ramdirektiv) (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens förordning (EU) nr 1230/2012 av den 12 december 2012 om genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 661/2009 avseende krav för typgodkännande av vikter och mått för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon och om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG (
  1
  )

1

31

DIREKTIV

*

Kommissionens direktiv 2012/46/EU av den 6 december 2012 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 97/68/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från förbränningsmotorer som ska monteras i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg (
  1
  )

1

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 21.12.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 353/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 353/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1229/2012

av den 10 december 2012

om ändring av bilagorna IV och XII till Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (ramdirektiv)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG av den 5 september 2007 om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (ramdirektiv) (1), särskilt artikel 39.2 och 39.3, och

av följande skäl:

| (1) | Genom direktiv 2007/46/EG upprättas en harmoniserad ram med administrativa bestämmelser och allmänna tekniska krav för alla nya fordon. I direktivet anges bland annat de rättsakter som innehåller de tekniska krav som fordon måste uppfylla för att beviljas EG-typgodkännande. |
| --- | --- |

(1)

Genom direktiv 2007/46/EG upprättas en harmoniserad ram med administrativa bestämmelser och allmänna tekniska krav för alla nya fordon. I direktivet anges bland annat de rättsakter som innehåller de tekniska krav som fordon måste uppfylla för att beviljas EG-typgodkännande.

| (2) | I del 1 i bilaga IV till direktiv 2007/46/EG finns en förteckning över rättsakter för EG-typgodkännande av fordon som produceras i obegränsade serier. Direktiv 2007/46/EG har ändrats flera gångar och förteckningen uppdaterats i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(2)

I del 1 i bilaga IV till direktiv 2007/46/EG finns en förteckning över rättsakter för EG-typgodkännande av fordon som produceras i obegränsade serier. Direktiv 2007/46/EG har ändrats flera gångar och förteckningen uppdaterats i enlighet med detta.

| (3) | Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 661/2009 av den 13 juli 2009 om krav för typgodkännande av allmän säkerhet hos motorfordon och deras släpvagnar samt av de system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för dem (2) ska flera direktiv upphöra att gälla. De upphävda direktiven har ersatts av motsvarande föreskrifter från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE-föreskrifter) och av kommissionens förordningar. Dessa ändringar bör avspeglas i bilaga IV till direktiv 2007/46/EG. |
| --- | --- |

(3)

Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 661/2009 av den 13 juli 2009 om krav för typgodkännande av allmän säkerhet hos motorfordon och deras släpvagnar samt av de system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för dem (2) ska flera direktiv upphöra att gälla. De upphävda direktiven har ersatts av motsvarande föreskrifter från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE-föreskrifter) och av kommissionens förordningar. Dessa ändringar bör avspeglas i bilaga IV till direktiv 2007/46/EG.

| (4) | Det är viktigt att anpassa kraven för EG-typgodkännande när det gäller små serier för att säkerställa att de tillverkare som producerar fordon i små serier kan fortsätta att ha tillgång till den inre marknaden. Det är därför nödvändigt att anta förenklade åtgärder för att minska den kostnad som krävs för typgodkännandeförfarandet och samtidigt säkerställa en hög grad av trafiksäkerhet och miljöskydd. |
| --- | --- |

(4)

Det är viktigt att anpassa kraven för EG-typgodkännande när det gäller små serier för att säkerställa att de tillverkare som producerar fordon i små serier kan fortsätta att ha tillgång till den inre marknaden. Det är därför nödvändigt att anta förenklade åtgärder för att minska den kostnad som krävs för typgodkännandeförfarandet och samtidigt säkerställa en hög grad av trafiksäkerhet och miljöskydd.

| (5) | Eftersom fordon i kategorin N1 har konstruktionsegenskaper som liknar konstruktionsegenskaperna för fordon i kategorin M1, bör det också fastställas enhetliga tekniska krav för fordon i kategorin N1 så att sådana fordon som produceras i små serier får tillgång till den inre marknaden. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom fordon i kategorin N1 har konstruktionsegenskaper som liknar konstruktionsegenskaperna för fordon i kategorin M1, bör det också fastställas enhetliga tekniska krav för fordon i kategorin N1 så att sådana fordon som produceras i små serier får tillgång till den inre marknaden.

| (6) | Det är viktigt att kraven i tillägg 1 i bilaga IV till direktiv 2007/46/EG tillämpas på alla nya fordon. Tillverkarna bör dock ges tillräckligt med tid för att anpassa sina fordon till de nya kraven. |
| --- | --- |

(6)

Det är viktigt att kraven i tillägg 1 i bilaga IV till direktiv 2007/46/EG tillämpas på alla nya fordon. Tillverkarna bör dock ges tillräckligt med tid för att anpassa sina fordon till de nya kraven.

| (7) | I punkterna 1 och 2 i del A i bilaga XII till direktiv 2007/46/EG anges kvantitativa begränsningar för EG-typgodkännande av små serier. När EG-typgodkännande av små serier utvidgas till fordon i kategorin N1 bör en kvantitativ begränsning införas för fordon i den kategorin. Eftersom syftet med EG-typgodkännande är att främja tillgången till den inre marknaden bör antalet fordon i kategori N1 som får omfattas av nationellt typgodkännande enligt artikel 23 i direktiv 2007/46/EG på samma sätt begränsas till minsta nödvändiga antal. Antalet sådana fordon bör därför också fastställas. |
| --- | --- |

(7)

I punkterna 1 och 2 i del A i bilaga XII till direktiv 2007/46/EG anges kvantitativa begränsningar för EG-typgodkännande av små serier. När EG-typgodkännande av små serier utvidgas till fordon i kategorin N1 bör en kvantitativ begränsning införas för fordon i den kategorin. Eftersom syftet med EG-typgodkännande är att främja tillgången till den inre marknaden bör antalet fordon i kategori N1 som får omfattas av nationellt typgodkännande enligt artikel 23 i direktiv 2007/46/EG på samma sätt begränsas till minsta nödvändiga antal. Antalet sådana fordon bör därför också fastställas.

| (8) | Bilagorna IV och XII till direktiv 2007/46/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Bilagorna IV och XII till direktiv 2007/46/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (9) | Åtgärderna i denna förordning är förenliga med yttrandet från tekniska kommittén för motorfordon. |
| --- | --- |

(9)

Åtgärderna i denna förordning är förenliga med yttrandet från tekniska kommittén för motorfordon.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna IV och XII till direktiv 2007/46/EG ska ändras på det sätt som anges i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

EG-typgodkännande av små serier som beviljats före den 1 november 2012 ska upphöra att gälla den 31 oktober 2016. De nationella myndigheterna ska vid tillämpningen av artikel 26.1 i direktiv 2007/46/EG betrakta intyg om överensstämmelse för fordon som ogiltiga, om de berörda typgodkännandena inte har uppdaterats i enlighet med kraven i tillägg 1 i bilaga IV till direktiv 2007/46/EG.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Punkt 1 b i bilagan ska dock tillämpas i enlighet med de datum som anges i den bilagan.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 december 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 263, 9.10.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 200, 31.7.2009, s. 1.

2

---

BILAGA

Direktiv 2007/46/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga IV ska ändras på följande sätt:






  a) | Del I ska ersättas med följande:
  ”DEL I

  Rättsakter för EG-typgodkännande av fordon som produceras i obegränsade serier


















  Punkt | Område | Rättsakt | Tillämplighet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| 1 | Tillåten ljudnivå | Direktiv 70/157/EEG | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 2 | Utsläpp (Euro 5 och 6) från lätta fordon och tillgång till information | Förordning (EG) nr 715/2007 | X (1) | X (1) | | X (1) | X (1) | | | | | |
| 3 | Bränsletankar/bakre underkörningsskydd | Direktiv 70/221/EEG | X (2) | X (2) | X (2) | X (2) | X (2) | X (2) | X | X | X | X |
| 3A | Förebyggande av brandrisk (tankar för flytande bränsle) | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 34 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 3B | Separata bakre underkörningsskydd och montering av dessa; bakre underkörningsskydd | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 58 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 4 | Bakre registreringsskyltar | Direktiv 70/222/EEG | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 4A | Monteringsutrymme för och fastsättning av bakre registreringsskyltar | Förordning (EG) nr 661/2009
  Förordning (EU) nr 1003/2010 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 5 | Styrinrättningar | Direktiv 70/311/EEG | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 5A | Styrutrustning | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 79 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 6 | Dörrlås och gångjärn | Direktiv 70/387/EEG | X | | | X | X | X | | | | |
| 6A | Ombordstigning och manöverduglighet | Förordning (EG) nr 661/2009
  Förordning (EU) nr 130/2012 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 6B | Dörrlås och dörrhållande komponenter | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 11 | X | | | X | | | | | | |
| 7 | Ljudsignalanordningar | Direktiv 70/388/EEG | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 7A | Ljudsignalanordningar och ljudsignaler | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 28 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 8 | Anordningar för indirekt sikt | Direktiv 2003/97/EG | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 8A | Anordningar för indirekt sikt och installering av dessa anordningar | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 46 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 9 | Bromsutrustning | Direktiv 71/320/EEG | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 9A | Bromsutrustning för fordon och släpfordon | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 13 | | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) | X (3) |
| 9B | Bromsutrustning för personbilar | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 13-H | X (4) | | | X (4) | | | | | | |
| 10 | Radiostörningar (elektromagnetisk kompatibilitet) | Direktiv 72/245/EEG | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 10A | Elektromagnetisk kompatibilitet | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 10 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 12 | Inredningsdetaljer | Direktiv 74/60/EEG | X | | | | | | | | | |
| 12A | Inredningsdetaljer | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 21 | X | | | | | | | | | |
| 13 | Anordningar för att förhindra obehörigt nyttjande | Direktiv 74/61/EEG | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 13A | Skydd mot obehörig användning av motorfordon | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 18 | | X (5) | X (5) | | X (5) | X (5) | | | | |
| 13B | Skydd mot obehörigt utnyttjande av motorfordon | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 116 | X | | | X | | | | | | |
| 14 | Skyddande styrmekanismer | Direktiv 74/297/EEG | X | | | X | | | | | | |
| 14A | Skydd för föraren mot styrinrättningen i händelse av en sammanstötning | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 12 | X | | | X | | | | | | |
| 15 | Hållfasthet hos säten | Direktiv 74/408/EEG | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 15A | Säten, dessas fästanordningar och eventuella nackstöd | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 17 | X | X (6) | X (6) | X | X | X | | | | |
| 15B | Säten i stora passagerarfordon | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 80 | | X | X | | | | | | | |
| 16 | Utskjutande delar | Direktiv 74/483/EEG | X | | | | | | | | | |
| 16A | Utskjutande delar | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 26 | X | | | | | | | | | |
| 17 | Hastighetsmätarutrustning och backväxel | Direktiv 75/443/EEG | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 17A | Ombordstigning av fordon och manöverduglighet | Förordning (EG) nr 661/2009
  Förordning (EU) nr 130/2012 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 17B | Hastighetsmätarutrustning inklusive dess installation | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 39 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 18 | Föreskrivna skyltar | Direktiv 76/114/EEG | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 18A | Tillverkarens föreskrivna skylt och fordonsidentifieringsnummer | Förordning (EG) nr 661/2009
  Förordning (EU) nr 19/2011 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 19 | Förankring av bilbälten | Direktiv 76/115/EEG | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 19A | Säkerhetsbältens förankringar, Isofix-förankringssystem och Isofix-förankringar med övre hållrem | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 14 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 20 | Montering av belysning och ljussignalanordningar | Direktiv 76/756/EEG | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 20A | Installering av belysnings- och ljussignalanordningar i motorfordon | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 48 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 21 | Reflexanordningar | Direktiv 76/757/EEG | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 21A | Reflexanordningar för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 3 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 22 | Breddmarkeringslyktor, främre sidopositionslyktor, bakre sidopositionslyktor, stopplyktor, sidomarkeringslyktor och varsellyktor | Direktiv 76/758/EEG | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 22A | Främre och bakre positionslyktor, stopplyktor och breddmarkeringslyktor för motorfordon och tillhörande släpvagnar | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 7 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 22B | Varsellyktor för motorfordon | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 87 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 22C | Sidomarkeringslyktor till motorfordon och släpvagnar till dessa | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 91 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 23 | Körriktningsvisare | Direktiv 76/759/EEG | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 23A | Körriktningsvisare för motorfordon och släpvagnar till dessa | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 6 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 24 | Bakre skyltlyktor | Direktiv 76/760/EEG | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 24A | Bakre skyltlyktor för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 4 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 25 | Strålkastare (inklusive lampglas) | Direktiv 76/761/EEG | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 25A | Strålkastarenheter med halogenlampor (HI-enheter), avsedda för motorfordon, som avger asymmetriskt europeiskt halvljus eller helljus eller båda | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 31 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 25B | Glödlampor avsedda för användning i typgodkända lyktor på motorfordon och tillhörande släpvagnar | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 37 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 25C | Strålkastare med gasurladdningslampa för motorfordon | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 98 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 25D | Gasurladdningslampor för användning i godkända gasurladdningslyktor i motorfordon | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 99 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 25E | Strålkastare till motorfordon som avger ett asymmetriskt halv- eller helljus eller bådadera och som är utrustade med glödlampor och/eller lysdiodmoduler | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 112 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 25F | Justerbara framljussystem (AFS) avsedda för motorfordon | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 123 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 26 | Främre dimstrålkastare | Direktiv 76/762/EEG | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 26A | Främre dimstrålkastare för motorfordon | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 19 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 27 | Bogserkrokar | Direktiv 77/389/EEG | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 27A | Bogseranordningar | Förordning (EG) nr 661/2009
  Förordning (EU) nr 1005/2010 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 28 | Dimbaklyktor | Direktiv 77/538/EEG | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 28A | Dimlyktor för motordrivna fordon samt släpvagnar till dessa fordon | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 38 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 29 | Backningsstrålkastare | Direktiv 77/539/EEG | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 29A | Backlampor för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 23 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 30 | Parkeringslyktor | Direktiv 77/540/EEG | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 30A | Parkeringslyktor för motordrivna fordon | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 77 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 31 | System för bilbälten och fasthållningsanordningar | Direktiv 77/541/EEG | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 31A | Säkerhetsbälten, fasthållningsanordningar, fasthållningsanordningar för barn och Isofix-fasthållningsanordningar för barn | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 16 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 32 | Sikt framåt | Direktiv 77/649/EEG | X | | | | | | | | | |
| 32A | Siktfält framåt | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 125 | X | | | | | | | | | |
| 33 | Märkning av manöverorgan, kontrollampor och visare | Direktiv 78/316/EEG | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 33A | Placering och märkning av handstyrda manöverorgan, kontrollampor och visare | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 121 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 34 | Avfrostning och avimning | Direktiv 78/317/EEG | X | (7) | (7) | (7) | (7) | (7) | | | | |
| 34A | System för avfrostning och avimning av vindrutor | Förordning (EG) nr 661/2009
  Förordning (EU) nr 672/2010 | X | (7) | (7) | (7) | (7) | (7) | | | | |
| 35 | Torkar- och spolarsystem | Direktiv 78/318/EEG | X | (8) | (8) | (8) | (8) | (8) | | | | |
| 35A | Vindrutetorkare och vindrutespolare | Förordning (EG) nr 661/2009
  Förordning (EU) nr 1008/2010 | X | (8) | (8) | (8) | (8) | (8) | | | | |
| 36 | Värmesystem | Direktiv 2001/56/EG | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 36A | Uppvärmningssystem | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 122 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 37 | Hjulskydd | Direktiv 78/549/EEG | X | | | | | | | | | |
| 37A | Hjulskydd | Förordning (EG) nr 661/2009
  Förordning (EU) nr 1009/2010 | X | | | | | | | | | |
| 38 | Huvudstöd | Direktiv 78/932/EEG | X | | | | | | | | | |
| 38A | Huvudstöd (nackskydd), installerade eller inte i fordonssäten | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 25 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 40 | Motoreffekt | Direktiv 80/1269/EEG | X (9) | X (9) | X (9) | X (9) | X (9) | X (9) | | | | |
| 41 | Utsläpp (Euro IV och V) från tunga nyttofordon | Direktiv 2005/55/EG | X (10) | X (10) | X | X (10) | X (10) | X | | | | |
| 41A | Utsläpp (Euro VI) från tunga fordon och tillgång till information | Förordning (EG) nr 595/2009 | X (11) | X (11) | X | X (11) | X (11) | X | | | | |
| 42 | Sidoskydd | Direktiv 89/297/EEG | | | | | X | X | | | X | X |
| 42A | Sidoskydd för fordon för transport av gods | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 73 | | | | | X | X | | | X | X |
| 43 | Stänkskyddsanordningar | Direktiv 91/226/EEG | | | | X | X | X | X | X | X | X |
| 43A | Stänkskyddsanordningar | Förordning (EG) nr 661/2009
  Förordning (EU) nr 109/2011 | | | | X | X | X | X | X | X | X |
| 44 | Vikter och dimensioner (bilar) | Direktiv 92/21/EEG | X | | | | | | | | | |
| 44A | Vikter och dimensioner | Förordning (EG) nr 661/2009
  Förordning (EU) nr 1230/2012 | X | | | | | | | | | |
| 45 | Säkerhetsglas | Direktiv 92/22/EEG | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 45A | Säkerhetsglas och deras montering i fordon | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 43 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 46 | Däck | Direktiv 92/23/EEG | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 46A | Montering av däck | Förordning (EG) nr 661/2009
  Förordning (EU) nr 458/2011 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 46B | Pneumatiska däck för motorfordon och släpvagnar till dessa (klass C1) | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 30 | X | | | X | | | X | X | | |
| 46C | Pneumatiska däck för nyttofordon och släpvagnar till dessa (klasserna C2 och C3) | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 54 | | X | X | X | X | X | | | X | X |
| 46D | Däck-/vägbanebuller, väggrepp på vått underlag och rullmotstånd (klasserna C1, C2 och C3) | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 117 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 46E | Reservenhet för tillfälligt bruk, säkerhetsdäck, säkerhetsdäcksystem och system för övervakning av däcktryck | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 64 | X (12) | | | X (12) | | | | | | |
| 47 | Hastighetsbegränsande anordningar | Direktiv 92/24/EEG | | X | X | | X | X | | | | |
| 47A | Hastighetsbegränsande anordningar i fordon | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 89 | | X | X | | X | X | | | | |
| 48 | Vikter och dimensioner (andra fordon än de som avses i punkt 44) | Direktiv 97/27/EG | | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 48A | Vikter och dimensioner | Förordning (EG) nr 661/2009
  Förordning (EU) nr 1230/2012 | | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| 49 | Utskjutande delar på förarhytter | Direktiv 92/114/EEG | | | | X | X | X | | | | |
| 49A | Nyttofordon med avseende på utskjutande delar framför hyttens bakre vägg | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 61 | | | | X | X | X | | | | |
| 50 | Kopplingsanordningar | Direktiv 94/20/EG | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X | X | X | X |
| 50A | Mekaniska kopplingsanordningar för fordonskombinationer | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 55 | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X (13) | X | X | X | X |
| 50B | Länkkopplingssystem; montering av en godkänd länkkopplingssystemtyp | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 102 | | | | | X (13) | X (13) | | | X (13) | X (13) |
| 51 | Brinnegenskaper | Direktiv 95/28/EG | | | X | | | | | | | |
| 51A | Brinnegenskaper hos material som används i inredningen i vissa kategorier av motorfordon | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 118 | | | X | | | | | | | |
| 52 | Bussar | Direktiv 2001/85/EG | | X | X | | | | | | | |
| 52A | Fordon i kategori M2 and M3 | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 107 | | X | X | | | | | | | |
| 52B | Karosseristommens hållfasthet i större fordon för passagerarbefordran | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 66 | | X | X | | | | | | | |
| 53 | Frontalkollision | Direktiv 96/79/EG | X (14) | | | | | | | | | |
| 53A | Skydd för passagerare vid frontalkollision | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 94 | X (14) | | | | | | | | | |
| 54 | Sidokollision | Direktiv 96/27/EG | X (15) | | | X (15) | | | | | | |
| 54A | Skydd för passagerare vid sidokollision | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 95 | X (15) | | | X (15) | | | | | | |
| 55 | (tom) | | | | | | | | | | | |
| 56 | Fordon avsedda för transport av farligt gods | Direktiv 98/91/EG | | | | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) |
| 56A | Fordon avsedda för transport av farligt gods | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 105 | | | | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) | X (16) |
| 57 | Främre underkörningsskydd | Direktiv 2000/40/EG | | | | | X | X | | | | |
| 57A | Anordningar för främre underkörningsskydd, montering av dessa och främre underkörningsskydd | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 93 | | | | | X | X | | | | |
| 58 | Skydd av fotgängare | Förordning (EG) nr 78/2009 | X | | | X | | | | | | |
| 59 | Materialåtervinning | Direktiv 2005/64/EG | X | | | X | | - | | | | |
| 60 | (tom) | | | | | | | | | | | |
| 61 | Luftkonditioneringssystem | Direktiv 2006/40/EG | X | | | X (17) | | | | | | |
| 62 | Vätgassystem | Förordning (EG) nr 79/2009 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 63 | Allmän säkerhet | Förordning (EG) nr 661/2009 | X (18) | X (18) | X (18) | X (18) | X (18) | X (18) | X (18) | X (18) | X (18) | X (18) |
| 64 | Växlingsindikatorer | Förordning (EG) nr 661/2009
  Förordning (EU) nr 65/2012 | X | | | | | | | | | |
| 65 | Avancerade nödbromssystem | Förordning (EG) nr 661/2009
  Förordning (EU) nr 347/2012 | | X | X | | X | X | | | | |
| 66 | Varningssystem vid avvikelse ur körfält | Förordning (EG) nr 661/2009
  Förordning (EU) nr 351/2012 | | X | X | | X | X | | | | |
| 67 | Specifik utrustning för användning av motorgaser och installering av sådan utrustning i motorfordon | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 67 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 68 | Fordonslarmsystem | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 97 | X | | | X | | | | | | |
| 69 | Elsäkerhet | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 100 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| 70 | Specifika komponenter för komprimerad naturgas (CNG) och installation av sådana komponenter i motorfordon | Förordning (EG) nr 661/2009
  FN/ECE-föreskrifter nr 110 | X | X | X | X | X | X | | | | |
| Förklarande anmärkningar:






  X | Rättsakten är tillämplig.

  Anmärkning: De ändringsserier till FN/ECE-föreskrifter som ska tillämpas obligatoriskt anges i bilaga IV till förordning (EG) nr 661/2009. Senare antagna ändringsserier godtas som ett alternativ. |

1.

Bilaga IV ska ändras på följande sätt:

a)

Del I ska ersättas med följande:

”DEL I

Rättsakter för EG-typgodkännande av fordon som produceras i obegränsade serier

Punkt

Område

Rättsakt

Tillämplighet

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

1

Tillåten ljudnivå

Direktiv 70/157/EEG

X

X

X

X

X

X

2

Utsläpp (Euro 5 och 6) från lätta fordon och tillgång till information

Förordning (EG) nr 715/2007

X (1)

X (1)

X (1)

X (1)

3

Bränsletankar/bakre underkörningsskydd

Direktiv 70/221/EEG

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X (2)

X

X

X

X

3A

Förebyggande av brandrisk (tankar för flytande bränsle)

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 34

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

3B

Separata bakre underkörningsskydd och montering av dessa; bakre underkörningsskydd

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 58

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

4

Bakre registreringsskyltar

Direktiv 70/222/EEG

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

4A

Monteringsutrymme för och fastsättning av bakre registreringsskyltar

Förordning (EG) nr 661/2009

Förordning (EU) nr 1003/2010

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

5

Styrinrättningar

Direktiv 70/311/EEG

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

5A

Styrutrustning

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 79

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

6

Dörrlås och gångjärn

Direktiv 70/387/EEG

X

X

X

X

6A

Ombordstigning och manöverduglighet

Förordning (EG) nr 661/2009

Förordning (EU) nr 130/2012

X

X

X

X

X

X

6B

Dörrlås och dörrhållande komponenter

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 11

X

X

7

Ljudsignalanordningar

Direktiv 70/388/EEG

X

X

X

X

X

X

7A

Ljudsignalanordningar och ljudsignaler

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 28

X

X

X

X

X

X

8

Anordningar för indirekt sikt

Direktiv 2003/97/EG

X

X

X

X

X

X

8A

Anordningar för indirekt sikt och installering av dessa anordningar

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 46

X

X

X

X

X

X

9

Bromsutrustning

Direktiv 71/320/EEG

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

9A

Bromsutrustning för fordon och släpfordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 13

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

X (3)

9B

Bromsutrustning för personbilar

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 13-H

X (4)

X (4)

10

Radiostörningar (elektromagnetisk kompatibilitet)

Direktiv 72/245/EEG

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

10A

Elektromagnetisk kompatibilitet

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 10

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

12

Inredningsdetaljer

Direktiv 74/60/EEG

X

12A

Inredningsdetaljer

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 21

X

13

Anordningar för att förhindra obehörigt nyttjande

Direktiv 74/61/EEG

X

X

X

X

X

X

13A

Skydd mot obehörig användning av motorfordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 18

X (5)

X (5)

X (5)

X (5)

13B

Skydd mot obehörigt utnyttjande av motorfordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 116

X

X

14

Skyddande styrmekanismer

Direktiv 74/297/EEG

X

X

14A

Skydd för föraren mot styrinrättningen i händelse av en sammanstötning

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 12

X

X

15

Hållfasthet hos säten

Direktiv 74/408/EEG

X

X

X

X

X

X

15A

Säten, dessas fästanordningar och eventuella nackstöd

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 17

X

X (6)

X (6)

X

X

X

15B

Säten i stora passagerarfordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 80

X

X

16

Utskjutande delar

Direktiv 74/483/EEG

X

16A

Utskjutande delar

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 26

X

17

Hastighetsmätarutrustning och backväxel

Direktiv 75/443/EEG

X

X

X

X

X

X

17A

Ombordstigning av fordon och manöverduglighet

Förordning (EG) nr 661/2009

Förordning (EU) nr 130/2012

X

X

X

X

X

X

17B

Hastighetsmätarutrustning inklusive dess installation

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 39

X

X

X

X

X

X

18

Föreskrivna skyltar

Direktiv 76/114/EEG

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

18A

Tillverkarens föreskrivna skylt och fordonsidentifieringsnummer

Förordning (EG) nr 661/2009

Förordning (EU) nr 19/2011

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

19

Förankring av bilbälten

Direktiv 76/115/EEG

X

X

X

X

X

X

19A

Säkerhetsbältens förankringar, Isofix-förankringssystem och Isofix-förankringar med övre hållrem

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 14

X

X

X

X

X

X

20

Montering av belysning och ljussignalanordningar

Direktiv 76/756/EEG

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

20A

Installering av belysnings- och ljussignalanordningar i motorfordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 48

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

21

Reflexanordningar

Direktiv 76/757/EEG

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

21A

Reflexanordningar för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 3

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

22

Breddmarkeringslyktor, främre sidopositionslyktor, bakre sidopositionslyktor, stopplyktor, sidomarkeringslyktor och varsellyktor

Direktiv 76/758/EEG

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

22A

Främre och bakre positionslyktor, stopplyktor och breddmarkeringslyktor för motorfordon och tillhörande släpvagnar

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 7

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

22B

Varsellyktor för motorfordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 87

X

X

X

X

X

X

22C

Sidomarkeringslyktor till motorfordon och släpvagnar till dessa

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 91

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

23

Körriktningsvisare

Direktiv 76/759/EEG

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

23A

Körriktningsvisare för motorfordon och släpvagnar till dessa

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 6

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

24

Bakre skyltlyktor

Direktiv 76/760/EEG

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

24A

Bakre skyltlyktor för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 4

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

25

Strålkastare (inklusive lampglas)

Direktiv 76/761/EEG

X

X

X

X

X

X

25A

Strålkastarenheter med halogenlampor (HI-enheter), avsedda för motorfordon, som avger asymmetriskt europeiskt halvljus eller helljus eller båda

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 31

X

X

X

X

X

X

25B

Glödlampor avsedda för användning i typgodkända lyktor på motorfordon och tillhörande släpvagnar

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 37

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

25C

Strålkastare med gasurladdningslampa för motorfordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 98

X

X

X

X

X

X

25D

Gasurladdningslampor för användning i godkända gasurladdningslyktor i motorfordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 99

X

X

X

X

X

X

25E

Strålkastare till motorfordon som avger ett asymmetriskt halv- eller helljus eller bådadera och som är utrustade med glödlampor och/eller lysdiodmoduler

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 112

X

X

X

X

X

X

25F

Justerbara framljussystem (AFS) avsedda för motorfordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 123

X

X

X

X

X

X

26

Främre dimstrålkastare

Direktiv 76/762/EEG

X

X

X

X

X

X

26A

Främre dimstrålkastare för motorfordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 19

X

X

X

X

X

X

27

Bogserkrokar

Direktiv 77/389/EEG

X

X

X

X

X

X

27A

Bogseranordningar

Förordning (EG) nr 661/2009

Förordning (EU) nr 1005/2010

X

X

X

X

X

X

28

Dimbaklyktor

Direktiv 77/538/EEG

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

28A

Dimlyktor för motordrivna fordon samt släpvagnar till dessa fordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 38

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

29

Backningsstrålkastare

Direktiv 77/539/EEG

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

29A

Backlampor för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 23

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

30

Parkeringslyktor

Direktiv 77/540/EEG

X

X

X

X

X

X

30A

Parkeringslyktor för motordrivna fordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 77

X

X

X

X

X

X

31

System för bilbälten och fasthållningsanordningar

Direktiv 77/541/EEG

X

X

X

X

X

X

31A

Säkerhetsbälten, fasthållningsanordningar, fasthållningsanordningar för barn och Isofix-fasthållningsanordningar för barn

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 16

X

X

X

X

X

X

32

Sikt framåt

Direktiv 77/649/EEG

X

32A

Siktfält framåt

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 125

X

33

Märkning av manöverorgan, kontrollampor och visare

Direktiv 78/316/EEG

X

X

X

X

X

X

33A

Placering och märkning av handstyrda manöverorgan, kontrollampor och visare

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 121

X

X

X

X

X

X

34

Avfrostning och avimning

Direktiv 78/317/EEG

X

(7)

(7)

(7)

(7)

(7)

34A

System för avfrostning och avimning av vindrutor

Förordning (EG) nr 661/2009

Förordning (EU) nr 672/2010

X

(7)

(7)

(7)

(7)

(7)

35

Torkar- och spolarsystem

Direktiv 78/318/EEG

X

(8)

(8)

(8)

(8)

(8)

35A

Vindrutetorkare och vindrutespolare

Förordning (EG) nr 661/2009

Förordning (EU) nr 1008/2010

X

(8)

(8)

(8)

(8)

(8)

36

Värmesystem

Direktiv 2001/56/EG

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

36A

Uppvärmningssystem

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 122

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

37

Hjulskydd

Direktiv 78/549/EEG

X

37A

Hjulskydd

Förordning (EG) nr 661/2009

Förordning (EU) nr 1009/2010

X

38

Huvudstöd

Direktiv 78/932/EEG

X

38A

Huvudstöd (nackskydd), installerade eller inte i fordonssäten

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 25

X

X

X

X

X

X

40

Motoreffekt

Direktiv 80/1269/EEG

X (9)

X (9)

X (9)

X (9)

X (9)

X (9)

41

Utsläpp (Euro IV och V) från tunga nyttofordon

Direktiv 2005/55/EG

X (10)

X (10)

X

X (10)

X (10)

X

41A

Utsläpp (Euro VI) från tunga fordon och tillgång till information

Förordning (EG) nr 595/2009

X (11)

X (11)

X

X (11)

X (11)

X

42

Sidoskydd

Direktiv 89/297/EEG

X

X

X

X

42A

Sidoskydd för fordon för transport av gods

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 73

X

X

X

X

43

Stänkskyddsanordningar

Direktiv 91/226/EEG

X

X

X

X

X

X

X

43A

Stänkskyddsanordningar

Förordning (EG) nr 661/2009

Förordning (EU) nr 109/2011

X

X

X

X

X

X

X

44

Vikter och dimensioner (bilar)

Direktiv 92/21/EEG

X

44A

Vikter och dimensioner

Förordning (EG) nr 661/2009

Förordning (EU) nr 1230/2012

X

45

Säkerhetsglas

Direktiv 92/22/EEG

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

45A

Säkerhetsglas och deras montering i fordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 43

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

46

Däck

Direktiv 92/23/EEG

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

46A

Montering av däck

Förordning (EG) nr 661/2009

Förordning (EU) nr 458/2011

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

46B

Pneumatiska däck för motorfordon och släpvagnar till dessa (klass C1)

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 30

X

X

X

X

46C

Pneumatiska däck för nyttofordon och släpvagnar till dessa (klasserna C2 och C3)

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 54

X

X

X

X

X

X

X

46D

Däck-/vägbanebuller, väggrepp på vått underlag och rullmotstånd (klasserna C1, C2 och C3)

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 117

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

46E

Reservenhet för tillfälligt bruk, säkerhetsdäck, säkerhetsdäcksystem och system för övervakning av däcktryck

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 64

X (12)

X (12)

47

Hastighetsbegränsande anordningar

Direktiv 92/24/EEG

X

X

X

X

47A

Hastighetsbegränsande anordningar i fordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 89

X

X

X

X

48

Vikter och dimensioner (andra fordon än de som avses i punkt 44)

Direktiv 97/27/EG

X

X

X

X

X

X

X

X

X

48A

Vikter och dimensioner

Förordning (EG) nr 661/2009

Förordning (EU) nr 1230/2012

X

X

X

X

X

X

X

X

X

49

Utskjutande delar på förarhytter

Direktiv 92/114/EEG

X

X

X

49A

Nyttofordon med avseende på utskjutande delar framför hyttens bakre vägg

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 61

X

X

X

50

Kopplingsanordningar

Direktiv 94/20/EG

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X

X

X

X

50A

Mekaniska kopplingsanordningar för fordonskombinationer

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 55

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

X

X

X

X

50B

Länkkopplingssystem; montering av en godkänd länkkopplingssystemtyp

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 102

X (13)

X (13)

X (13)

X (13)

51

Brinnegenskaper

Direktiv 95/28/EG

X

51A

Brinnegenskaper hos material som används i inredningen i vissa kategorier av motorfordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 118

X

52

Bussar

Direktiv 2001/85/EG

X

X

52A

Fordon i kategori M2 and M3

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 107

X

X

52B

Karosseristommens hållfasthet i större fordon för passagerarbefordran

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 66

X

X

53

Frontalkollision

Direktiv 96/79/EG

X (14)

53A

Skydd för passagerare vid frontalkollision

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 94

X (14)

54

Sidokollision

Direktiv 96/27/EG

X (15)

X (15)

54A

Skydd för passagerare vid sidokollision

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 95

X (15)

X (15)

55

(tom)

56

Fordon avsedda för transport av farligt gods

Direktiv 98/91/EG

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

56A

Fordon avsedda för transport av farligt gods

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 105

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

X (16)

57

Främre underkörningsskydd

Direktiv 2000/40/EG

X

X

57A

Anordningar för främre underkörningsskydd, montering av dessa och främre underkörningsskydd

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 93

X

X

58

Skydd av fotgängare

Förordning (EG) nr 78/2009

X

X

59

Materialåtervinning

Direktiv 2005/64/EG

X

X

-

60

(tom)

61

Luftkonditioneringssystem

Direktiv 2006/40/EG

X

X (17)

62

Vätgassystem

Förordning (EG) nr 79/2009

X

X

X

X

X

X

63

Allmän säkerhet

Förordning (EG) nr 661/2009

X (18)

X (18)

X (18)

X (18)

X (18)

X (18)

X (18)

X (18)

X (18)

X (18)

64

Växlingsindikatorer

Förordning (EG) nr 661/2009

Förordning (EU) nr 65/2012

X

65

Avancerade nödbromssystem

Förordning (EG) nr 661/2009

Förordning (EU) nr 347/2012

X

X

X

X

66

Varningssystem vid avvikelse ur körfält

Förordning (EG) nr 661/2009

Förordning (EU) nr 351/2012

X

X

X

X

67

Specifik utrustning för användning av motorgaser och installering av sådan utrustning i motorfordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 67

X

X

X

X

X

X

68

Fordonslarmsystem

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 97

X

X

69

Elsäkerhet

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 100

X

X

X

X

X

X

70

Specifika komponenter för komprimerad naturgas (CNG) och installation av sådana komponenter i motorfordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 110

X

X

X

X

X

X

Förklarande anmärkningar:

X

Rättsakten är tillämplig.

Anmärkning: De ändringsserier till FN/ECE-föreskrifter som ska tillämpas obligatoriskt anges i bilaga IV till förordning (EG) nr 661/2009. Senare antagna ändringsserier godtas som ett alternativ.

| b) | Tillägg 1 till del I ska ersättas med följande:

  ”Tillägg 1

  Rättsakter för EG-typgodkännande av fordon som produceras i små serier i enlighet med artikel 22







  1. | Detta tillägg gäller nya EG-typgodkännanden av små serier som beviljas från och med den 1 november 2012, med undantag av punkt 54A, som gäller från och med den 1 november 2014. |
| --- | --- | --- |

b)

Tillägg 1 till del I ska ersättas med följande:

”Tillägg 1

Rättsakter för EG-typgodkännande av fordon som produceras i små serier i enlighet med artikel 22

1.

Detta tillägg gäller nya EG-typgodkännanden av små serier som beviljas från och med den 1 november 2012, med undantag av punkt 54A, som gäller från och med den 1 november 2014.

| 2. | EG-typgodkännande av små serier som beviljats före den 1 november 2012 ska upphöra att gälla den 31 oktober 2016. De nationella myndigheterna ska vid tillämpningen av artikel 26.1 i direktiv 2007/46/EG betrakta intyg om överensstämmelse för fordon som ogiltiga, om de berörda typgodkännandena inte har uppdaterats i enlighet med kraven i detta tillägg.

  Tabell 1


  Fordon i kategori M1

   (19)










  Punkt | Område | Rättsakt | Särskilda aspekter | Tillämplighet och särskilda krav |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Tillåten ljudnivå | Direktiv 70/157/EEG | | A |
| 2 | Utsläpp (Euro 5 och 6) från lätta fordon och tillgång till information | Förordning (EG) 715/2007 | | A |
| a) | Omborddiagnos (OBD) |

2.

EG-typgodkännande av små serier som beviljats före den 1 november 2012 ska upphöra att gälla den 31 oktober 2016. De nationella myndigheterna ska vid tillämpningen av artikel 26.1 i direktiv 2007/46/EG betrakta intyg om överensstämmelse för fordon som ogiltiga, om de berörda typgodkännandena inte har uppdaterats i enlighet med kraven i detta tillägg.

Tabell 1

Fordon i kategori M1

   (19)

Punkt

Område

Rättsakt

Särskilda aspekter

Tillämplighet och särskilda krav

1

Tillåten ljudnivå

Direktiv 70/157/EEG

A

2

Utsläpp (Euro 5 och 6) från lätta fordon och tillgång till information

Förordning (EG) 715/2007

A

a)

Omborddiagnos (OBD)

Fordonet ska vara försett med ett OBD-system som uppfyller kraven i artikel 4.1 och 4.2 i förordning (EG) nr 692/2008 (OBD-systemet ska åtminstone kunna registrera fel i motorstyrningssystemet).

OBD-gränssnittet ska vara kompatibelt med vanliga diagnosverktyg.

| b) | Överensstämmelse i drift |
| --- | --- |

b)

Överensstämmelse i drift

Ej tillämpligt

| c) | Tillgång till information |
| --- | --- |

c)

Tillgång till information

Tillverkaren behöver bara lämna lättillgänglig och snabb information om reparationer och service.

3A

Förebyggande av brandrisk (tankar för flytande bränsle)

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 34

| a) | Tankar för flytande bränsle |
| --- | --- |

a)

Tankar för flytande bränsle

B

| b) | Montering i fordon |
| --- | --- |

b)

Montering i fordon

B

4A

Monteringsutrymme för och fastsättning av bakre registreringsskyltar

Förordning (EG) nr 661/2009

Förordning (EU) nr 1003/2010

B

5A

Styrutrustning

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 79

C

| a) | Mekaniska system |
| --- | --- |

a)

Mekaniska system

Bestämmelserna i punkt 5 i FN/ECE-föreskrifter nr 79 är tillämpliga.

Alla provningar som föreskrivs i punkt 6.2 i FN/ECE-föreskrifter nr 79 ska utföras och kraven i punkt 6.1 i FN/ECE-föreskrifter nr 79 är tillämpliga.

| b) | Komplexa elektroniska fordonskontrollsystem |
| --- | --- |

b)

Komplexa elektroniska fordonskontrollsystem

Alla krav i bilaga 6 till FN/ECE-föreskrifter nr 79 är tillämpliga.

Överensstämmelsen med dessa krav får kontrolleras endast av en utsedd teknisk tjänst.

6A

Dörrlås och dörrhållande komponenter

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 11

C

| a) | Allmänna krav (punkt 5 i FN/ECE-föreskrifter nr 11) |
| --- | --- |

a)

Allmänna krav (punkt 5 i FN/ECE-föreskrifter nr 11)

Alla krav är tillämpliga

| b) | Prestandakrav (punkt 6 i FN/ECE-föreskrifter nr 11) |
| --- | --- |

b)

Prestandakrav (punkt 6 i FN/ECE-föreskrifter nr 11)

Endast kraven i punkterna 6.1.5.4 och 6.3 avseende dörrlås är tillämpliga.

7A

Ljudsignalanordningar och ljudsignaler

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 28

| a) | Komponenter |
| --- | --- |

a)

Komponenter

X

| b) | Montering i fordon |
| --- | --- |

b)

Montering i fordon

B

8A

Anordningar för indirekt sikt och installering av dessa anordningar

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 46

| a) | Komponenter |
| --- | --- |

a)

Komponenter

X

| b) | Montering i fordon |
| --- | --- |

b)

Montering i fordon

B

9B

Bromsutrustning

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 13-H

| a) | Krav på utformning och provningar |
| --- | --- |

a)

Krav på utformning och provningar

A

| b) | System för elektronisk stabilitetskontroll (ESC) och bromsassistans (BAS) |
| --- | --- |

b)

System för elektronisk stabilitetskontroll (ESC) och bromsassistans (BAS)

Installation av BAS- och ESC-system är inget krav. Om systemen är installerade ska de uppfylla kraven i FN/ECE-föreskrifter nr 13-H.

10A

Elektromagnetisk kompatibilitet

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 10

B

12A

Inredningsdetaljer

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 21

C

| a) | Inredning |
| --- | --- |

a)

Inredning

| i) | Krav avseende radier och utskjutande delar på strömbrytare, handtag m.m., manöverorgan och allmänna inredningsdetaljer |
| --- | --- |

i)

Krav avseende radier och utskjutande delar på strömbrytare, handtag m.m., manöverorgan och allmänna inredningsdetaljer

Undantag får på tillverkarens begäran medges från kraven i punkterna 5.1–5.6 i FN/ECE-föreskrifter nr 21.

Kraven i punkt 5.2 i FN/ECE-föreskrifter nr 21 är tillämpliga, med undantag av punkterna 5.2.3.1, 5.2.3.2 och 5.2.4.

| ii) | Provning av energiabsorption i övre delen av instrumentbrädan |
| --- | --- |

ii)

Provning av energiabsorption i övre delen av instrumentbrädan

Provning av energiabsorption i den övre delen av instrumentbrädan ska utföras bara om fordonet inte är utrustat med minst två krockkuddar framtill eller två statiska fyrpunktsbälten.

| iii) | Provning av energiabsorption hos de bakre delarna av säten. |
| --- | --- |

iii)

Provning av energiabsorption hos de bakre delarna av säten.

Ej tillämpligt

| b) | Elstyrda fönster, takpaneler och skiljeväggar |
| --- | --- |

b)

Elstyrda fönster, takpaneler och skiljeväggar

Alla krav i punkt 5.8 i FN/ECE-föreskrifter nr 21 är tillämpliga.

13A

Skydd av motorfordon mot obehörigt utnyttjande

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 116

A

14A

Skydd för föraren mot styrinrättningen i händelse av en sammanstötning

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 12

C

Provning krävs om fordonet inte har provats enligt FN/ECE-föreskrifter nr 94 (se punkt 53A)

15A

Säten, dessas fästanordningar och eventuella nackstöd

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 17

C

| a) | Allmänna krav






  i) | Specifikationer |
| --- | --- | --- |

a)

Allmänna krav

i)

Specifikationer

Kraven i punkt 5.2 i FN/ECE-föreskrifter nr 17 är tillämpliga, med undantag av punkt 5.2.3.

| ii) | Provning av hållfasthet hos sätesryggar och nackstöd |
| --- | --- |

ii)

Provning av hållfasthet hos sätesryggar och nackstöd

Kraven i punkt 6.2 i FN/ECE-föreskrifter nr 17 är tillämpliga.

| iii) | Provning av justerings- och spärranordningar |
| --- | --- |

iii)

Provning av justerings- och spärranordningar

Provningen ska utföras enligt kraven i bilaga 7 till FN/ECE-föreskrifter nr 17.

| b) | Nackstöd






  i) | Specifikationer |
| --- | --- | --- |

b)

Nackstöd

i)

Specifikationer

Kraven i punkterna 5.4, 5.5, 5.6, 5.10, 5.11 och 5.12 i FN/ECE-föreskrifter nr 17 är tillämpliga, med undantag av punkt 5.5.2.

| ii) | Provning av hållfasthet hos nackstöd |
| --- | --- |

ii)

Provning av hållfasthet hos nackstöd

Den provning som föreskrivs i punkt 6.4 ska utföras.

| c) | Särskilda krav på skydd av passagerare mot rörelser i bagaget |
| --- | --- |

c)

Särskilda krav på skydd av passagerare mot rörelser i bagaget

Undantag får på tillverkarens begäran medges från kraven i bilaga 9 till FN/ECE-föreskrifter nr 26.

16A

Utskjutande delar

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 26

C

| a) | Allmänna specifikationer |
| --- | --- |

a)

Allmänna specifikationer

Kraven i punkt 5 i FN/ECE-föreskrifter nr 26 är tillämpliga.

| b) | Särskilda specifikationer |
| --- | --- |

b)

Särskilda specifikationer

Kraven i punkt 6 i FN/ECE-föreskrifter nr 26 är tillämpliga.

17A

Ombordstigning och manöverduglighet

Förordning (EG) nr 661/2009

Förordning (EU) nr 130/2012

D

17B

Hastighetsmätarutrustning inklusive dess installation

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 39

B

18A

Tillverkarens föreskrivna skylt och fordonsidentifieringsnummer

Förordning (EG) nr 661/2009

Förordning (EU) nr 19/2011

B

19A

Säkerhetsbältens förankringar, Isofix-förankringssystem och Isofix-förankringar med övre hållrem

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 14

B

20A

Installering av belysnings- och ljussignalanordningar i fordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 48

B

Varsellyktor ska monteras på en ny fordonstyp i enlighet med artikel 2 i direktiv 2008/89/EG.

21A

Reflexanordningar för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 3

X

22A

Främre och bakre positionslyktor, stopplyktor och breddmarkeringslyktor för motorfordon och tillhörande släpvagnar

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 7

X

22B

Varsellyktor för motorfordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 87

X

22C

Sidomarkeringslyktor till motorfordon och släpvagnar till dessa

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 91

X

23A

Körriktningsvisare för motorfordon och släpvagnar till dessa

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 6

X

24A

Bakre skyltlyktor för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 4

X

25A

Strålkastarenheter med halogenlampor (HI-enheter), avsedda för motorfordon, som avger asymmetriskt europeiskt halvljus eller helljus eller båda

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 31

X

25B

Glödlampor avsedda för användning i typgodkända lyktor på motorfordon och tillhörande släpvagnar

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 37

X

25C

Strålkastare med gasurladdningslampa för motorfordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 98

X

25D

Gasurladdningslampor för användning i godkända gasurladdningslyktor i motorfordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 99

X

25E

Strålkastare till motorfordon som avger ett asymmetriskt halv- eller helljus eller bådadera och som är utrustade med glödlampor och/eller lysdiodmoduler

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 112

X

25F

Justerbara framljussystem (AFS) avsedda för motorfordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 123

X

26A

Dimstrålkastare för motorfordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 19

X

27A

Bogseranordningar

Förordning (EG) nr 661/2009

Förordning (EU) nr 1005/2010

B

28A

Bakre dimlyktor för motordrivna fordon samt släpvagnar till dessa fordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 38

X

29A

Backlampor för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 23

X

30A

Parkeringslyktor för motordrivna fordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 77

X

31A

Säkerhetsbälten, fasthållningsanordningar, fasthållningsanordningar för barn och Isofix-fasthållningsanordningar för barn

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 16

| a) | Komponenter |
| --- | --- |

a)

Komponenter

X

| b) | Monteringskrav |
| --- | --- |

b)

Monteringskrav

B

32A

Siktfält framåt

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 125

A

33A

Placering och märkning av handstyrda manöverorgan, kontrollampor och visare

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 121

A

34A

System för avfrostning och avimning av vindrutor

Förordning (EG) nr 661/2009

Förordning (EU) nr 672/2010

C

| a) | Avfrostning av vindrutan |
| --- | --- |

a)

Avfrostning av vindrutan

Endast punkt 1.1.1 i bilaga II till förordning (EG) nr 672/2010 är tillämplig, under förutsättning att varmluft leds till vindrutans hela yta eller att dess hela yta värms upp elektroniskt.

| b) | Avimning av vindrutan |
| --- | --- |

b)

Avimning av vindrutan

Endast punkt 1.2.1 i bilaga II till förordning (EG) nr 672/2010 är tillämplig, under förutsättning att varmluft leds till vindrutans hela yta eller att dess hela yta värms upp elektroniskt.

35A

Torkar- och spolarsystem

Förordning (EG) nr 661/2009

Förordning (EU) nr 1008/2010

C

| a) | Vindrutetorkare |
| --- | --- |

a)

Vindrutetorkare

Punkterna 1.1–1.1.10 i bilaga III till förordning (EU) nr 1008/2010 är tillämpliga.

Endast den provning som beskrivs i punkt 2.1.10 i bilaga III till förordning (EU) nr 1008/2010 ska utföras.

| b) | Vindrutespolare |
| --- | --- |

b)

Vindrutespolare

Punkt 1.2 i bilaga III till förordning (EU) nr 1008/2010 är tillämplig, med undantag av punkterna 1.2.2, 1.2.3 och 1.2.5.

36A

Uppvärmningssystem

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 122

C

Installation av ett uppvärmningssystem är inget krav.

| a) | Alla uppvärmningssystem |
| --- | --- |

a)

Alla uppvärmningssystem

Kraven i punkterna 5.3 och 6 i FN/ECE-föreskrifter nr 122 är tillämpliga.

| b) | LPG-uppvärmningssystem |
| --- | --- |

b)

LPG-uppvärmningssystem

Kraven i bilaga 8 till FN/ECE-föreskrifter nr 122 är tillämpliga.

37A

Hjulskydd

Förordning (EG) nr 661/2009

Förordning (EU) nr 1009/2010

B

40

Motoreffekt

Direktiv 80/1269/EEG

A

(När fordonstillverkaren tillverkar sin egen motor).

(När fordonstillverkaren använder en annan tillverkares motor)

Bänkprovningsdata från motortillverkaren godtas om motorstyrningssystemet är identiskt (dvs. åtminstone har samma ECU).

Provning av varvtal får utföras på en chassidynamometer. Effektförlusten i kraftöverföringen ska beaktas.

41

Utsläpp (Euro IV och V) från tunga nyttofordon

Direktiv 2005/55/EG

A

OBD

Får undantas på begäran av fordonstillverkaren.

41A

Utsläpp (Euro VI) från tunga fordon och tillgång till information

Förordning (EG) nr 595/2009

A

Med undantag av de krav som gäller omborddiagnos (OBD) och tillgång till information.

44A

Vikter och dimensioner

Förordning (EG) nr 661/2009

Förordning (EU) nr 1230/2012

B

Undantag får på tillverkarens begäran medges från provning av förmågan att starta i motlut vid den högsta tillåtna tågvikten enligt beskrivningen i punkt 5.1 i del A i bilaga 1 till förordning (EU) nr 1230/2012

45A

Säkerhetsglas och deras montering i fordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 43

| a) | Komponenter |
| --- | --- |

a)

Komponenter

X

| b) | Montering |
| --- | --- |

b)

Montering

B

46

Däck

Direktiv 92/23/EEG

Komponenter

X

46A

Montering av däck

Förordning (EG) nr 661/2009

Förordning (EU) nr 458/2011

B

De datum som gäller för den successiva tillämpningen anges i artikel 13 i förordning (EG) nr 661/2009.

46B

Pneumatiska däck för motorfordon och släpvagnar till dessa (klass C1)

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 30

Komponenter

X

46D

Däck-/vägbanebuller, väggrepp på vått underlag och rullmotstånd (klasserna C1, C2 och C3)

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 117

Komponenter

X

46E

Reservenhet för tillfälligt bruk, säkerhetsdäck, säkerhetsdäcksystem och system för övervakning av däcktryck

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 64

Komponenter

X

Installation av system för övervakning av däcktryck

B

Installation av ett system för övervakning av däcktryck är inget krav.

50A

Mekaniska kopplingsanordningar för fordonskombinationer

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 55

| a) | Komponenter |
| --- | --- |

a)

Komponenter

X

| b) | Montering |
| --- | --- |

b)

Montering

B

53A

Skydd för passagerare vid frontalkollision

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 94

C

Kraven i FN/ECE-föreskrifter nr 94 ska tillämpas på fordon utrustade med krockkuddar framtill. Fordon som saknar krockkuddar ska uppfylla kraven i punkt 14A i denna tabell.

54A

Skydd för passagerare vid sidokollision

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 95

C

(ska tillämpas fr.o.m. den 1 november 2014)

Islagsprov med huvudformad provkropp

Tillverkaren ska ge teknisk service och lämplig information om eventuell sammanstötning mellan provkroppens huvud och fordonskonstruktionen eller sidorutorna om de består av laminerat glas.

Om det konstateras att en sådan sammanstötning är sannolik ska den partiella provningen med hjälp av islagsprovet med huvudformad provkropp enligt beskrivningen i punkt 3.1 i bilaga 8 till FN/ECE-föreskrifter nr 95 utföras och de kriterier som anges i punkt 5.2.1.1 i FN/ECE-föreskrifter nr 95 vara uppfyllda.

Med den tekniska tjänstens godkännande får det provningsförfarande som beskrivs i bilaga 4 till FN/ECE-föreskrifter nr 21 tillämpas som ett alternativ till ovanstående provning.

58

Skydd av fotgängare

Förordning (EG) nr 78/2009

| a) | Tekniska krav på fordon |
| --- | --- |

a)

Tekniska krav på fordon

Ej tillämpligt

| b) | Frontskydd |
| --- | --- |

b)

Frontskydd

X

59

Materialåtervinning

Direktiv 2005/64/EG

Ej tillämpligt

Endast artikel 7 om återanvändning av komponenter är tillämplig.

61

Luftkonditioneringssystem

Direktiv 2006/40/EG

A

Fluorerade växthusgaser med en faktor för global uppvärmningspotential som överstiger 150 är tillåtna t.o.m. den 31 december 2016.

62

Vätgassystem

Förordning (EU) nr 79/2009

X

63

Allmän säkerhet

Förordning (EU) nr 661/2009

I denna punkt får ett typgodkännande beviljas på begäran av tillverkaren. Se fotnot (15) i tabellen för fordon som produceras i obegränsade serier.

64

Växlingsindikatorer

Förordning (EG) nr 661/2009

Förordning (EU) nr 65/2012

Ej tillämpligt

67

Specifik utrustning för användning av motorgaser och installering av sådan utrustning i motorfordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 67

| a) | Komponenter |
| --- | --- |

a)

Komponenter

X

| b) | Montering |
| --- | --- |

b)

Montering

A

68

Fordonslarmsystem

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 97

| a) | Komponenter |
| --- | --- |

a)

Komponenter

X

| b) | Montering |
| --- | --- |

b)

Montering

B

69

Elsäkerhet

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 100

B

70

Specifika komponenter för komprimerad naturgas (CNG) och installation av sådana komponenter i motorfordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 110

| a) | Komponenter |
| --- | --- |

a)

Komponenter

X

| b) | Montering |
| --- | --- |

b)

Montering

A

Bokstävernas betydelse

| X | Fullständig tillämpning av rättsakten.






  a) | Ett typgodkännandeintyg ska utfärdas. |
| --- | --- | --- |

X

Fullständig tillämpning av rättsakten.

a)

Ett typgodkännandeintyg ska utfärdas.

| b) | Provningar och kontroller ska utföras av den tekniska tjänsten eller tillverkaren enligt villkoren i artiklarna 41, 42 och 43. |
| --- | --- |

b)

Provningar och kontroller ska utföras av den tekniska tjänsten eller tillverkaren enligt villkoren i artiklarna 41, 42 och 43.

| c) | En provningsrapport ska utarbetas i enlighet med bestämmelserna i bilaga V. |
| --- | --- |

c)

En provningsrapport ska utarbetas i enlighet med bestämmelserna i bilaga V.

| d) | Produktionsöverensstämmelse ska säkerställas. |
| --- | --- |

d)

Produktionsöverensstämmelse ska säkerställas.

A

Rättsakten ska tillämpas på följande sätt:

| a) | Alla krav i rättsakten ska vara uppfyllda, om inget annat anges. |
| --- | --- |

a)

Alla krav i rättsakten ska vara uppfyllda, om inget annat anges.

| b) | Inget typgodkännandeintyg krävs. |
| --- | --- |

b)

Inget typgodkännandeintyg krävs.

| c) | Provningar och kontroller ska utföras av den tekniska tjänsten eller tillverkaren enligt villkoren i artiklarna 41, 42 och 43. |
| --- | --- |

c)

Provningar och kontroller ska utföras av den tekniska tjänsten eller tillverkaren enligt villkoren i artiklarna 41, 42 och 43.

| d) | En provningsrapport ska utarbetas i enlighet med bestämmelserna i bilaga V. |
| --- | --- |

d)

En provningsrapport ska utarbetas i enlighet med bestämmelserna i bilaga V.

| e) | Produktionsöverensstämmelse ska säkerställas. |
| --- | --- |

e)

Produktionsöverensstämmelse ska säkerställas.

B

Rättsakten ska tillämpas på följande sätt:

Samma som under bokstaven ”A”, förutom att provningar och kontroller får utföras av tillverkaren själv med godkännande av myndigheten för typgodkännande (dvs. villkoren i artiklarna 41, 42 och 43 behöver inte vara uppfyllda).

C

Rättsakten ska tillämpas på följande sätt:

| a) | Endast de tekniska kraven i rättsakten ska vara uppfyllda, oavsett eventuella övergångsbestämmelser. |
| --- | --- |

a)

Endast de tekniska kraven i rättsakten ska vara uppfyllda, oavsett eventuella övergångsbestämmelser.

| b) | Inget typgodkännandeintyg krävs. |
| --- | --- |

b)

Inget typgodkännandeintyg krävs.

| c) | Provningar och kontroller ska utföras av den tekniska tjänsten eller tillverkaren (se besluten för bokstaven ”B”). |
| --- | --- |

c)

Provningar och kontroller ska utföras av den tekniska tjänsten eller tillverkaren (se besluten för bokstaven ”B”).

| d) | En provningsrapport ska utarbetas i enlighet med bestämmelserna i bilaga V. |
| --- | --- |

d)

En provningsrapport ska utarbetas i enlighet med bestämmelserna i bilaga V.

| e) | Produktionsöverensstämmelse ska säkerställas. |
| --- | --- |

e)

Produktionsöverensstämmelse ska säkerställas.

D

Samma som för besluten under bokstäverna ”B” och ”C”, förutom att ett intyg om överensstämmelse från tillverkaren är tillräckligt. Ingen provningsrapport krävs.

Myndigheten för typgodkännande eller den tekniska tjänsten får vid behov ställa krav på kompletterande information med ytterligare bevisning.

Ej tilllämpligt

Rättsakten är inte tillämplig. Krav på överensstämmelse med en eller flera aspekter i rättsakten får dock ställas.

| Anmärkning: | De ändringsserier till FN/ECE-föreskrifter som ska tillämpas anges i bilaga IV till förordning (EG) nr 661/2009. Senare antagna ändringsserier godtas som ett alternativ. |
| --- | --- |

Anmärkning:

De ändringsserier till FN/ECE-föreskrifter som ska tillämpas anges i bilaga IV till förordning (EG) nr 661/2009. Senare antagna ändringsserier godtas som ett alternativ.

Tabell 2

Fordon i kategorin N1

   (20)

| Punkt | Område | Rättsakt | Särskilda aspekter | Tillämplighet och särskilda krav |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Tillåten ljudnivå | Direktiv 70/157/EEG | | A |
| 2 | Utsläpp (Euro 5 och 6) från lätta fordon och tillgång till information | Förordning (EG) 715/2007 | | A |
| a) | OBD |

Punkt

Område

Rättsakt

Särskilda aspekter

Tillämplighet och särskilda krav

1

Tillåten ljudnivå

Direktiv 70/157/EEG

A

2

Utsläpp (Euro 5 och 6) från lätta fordon och tillgång till information

Förordning (EG) 715/2007

A

a)

OBD

Fordonet ska vara försett med ett OBD-system som uppfyller kraven i artikel 4.1 och 4.2 i förordning (EG) nr 692/2008 (OBD-systemet ska åtminstone kunna registrera fel i motorstyrningssystemet).

OBD-gränssnittet ska vara kompatibelt med vanliga diagnosverktyg.

| b) | Överensstämmelse i drift |
| --- | --- |

b)

Överensstämmelse i drift

Ej tillämpligt

| c) | Tillgång till information |
| --- | --- |

c)

Tillgång till information

Tillverkaren behöver bara lämna lättillgänglig och snabb information om reparationer och service.

3A

Förebyggande av brandrisk (tankar för flytande bränsle)

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 34

| a) | Tankar för flytande bränsle |
| --- | --- |

a)

Tankar för flytande bränsle

B

| b) | Montering i fordon |
| --- | --- |

b)

Montering i fordon

B

4A

Monteringsutrymme för och fastsättning av bakre registreringsskyltar

Förordning (EG) nr 661/2009

Förordning (EU) nr 1003/2010

B

5A

Styrutrustning

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 79

C

| a) | Mekaniska system |
| --- | --- |

a)

Mekaniska system

Bestämmelserna i punkt 5 i FN/ECE-föreskrifter nr 79.01 är tillämpliga.

Alla provningar som föreskrivs i punkt 6.2 i FN/ECE-föreskrifter nr 79 ska utföras och kraven i punkt 6.1 i FN/ECE-föreskrifter nr 79 är tillämpliga.

| b) | Komplexa elektroniska fordonskontrollsystem |
| --- | --- |

b)

Komplexa elektroniska fordonskontrollsystem

Alla krav i bilaga 6 till FN/ECE-föreskrifter nr 79 är tillämpliga.

Överensstämmelsen med dessa krav får kontrolleras endast av en utsedd teknisk tjänst.

6A

Dörrlås och dörrhållande komponenter

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 11

C

| a) | Allmänna krav (punkt 5 i FN/ECE-föreskrifter nr 11) |
| --- | --- |

a)

Allmänna krav (punkt 5 i FN/ECE-föreskrifter nr 11)

Alla krav är tillämpliga.

| b) | Prestandakrav (punkt 6 i FN/ECE-föreskrifter nr 11) |
| --- | --- |

b)

Prestandakrav (punkt 6 i FN/ECE-föreskrifter nr 11)

Endast kraven i punkterna 6.1.5.4 och 6.3 avseende dörrlås är tillämpliga.

7A

Ljudsignalanordningar och ljudsignaler

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 28

| a) | Komponenter |
| --- | --- |

a)

Komponenter

X

| b) | Montering i fordon |
| --- | --- |

b)

Montering i fordon

B

8A

Anordningar för indirekt sikt och installering av dessa anordningar

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 46

| a) | Komponenter |
| --- | --- |

a)

Komponenter

X

| b) | Montering i fordon |
| --- | --- |

b)

Montering i fordon

B

9A

Bromsutrustning för fordon och släpfordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 13

| a) | Krav på utformning och provningar |
| --- | --- |

a)

Krav på utformning och provningar

A

| b) | Elektronisk stabilitetskontroll (ESC) |
| --- | --- |

b)

Elektronisk stabilitetskontroll (ESC)

Installation av ett system för elektronisk stabilitetskontroll är inget krav. Om systemet är installerat ska det uppfylla kraven i FN/ECE-föreskrifter nr 13.

9B

Bromsutrustning för personbilar

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 13-H

| a) | Krav på utformning och provningar |
| --- | --- |

a)

Krav på utformning och provningar

A

| b) | System för elektronisk stabilitetskontroll (ESC) och bromsassistans (BAS) |
| --- | --- |

b)

System för elektronisk stabilitetskontroll (ESC) och bromsassistans (BAS)

Installation av BAS- och ESC-system är inget krav. Om systemen är installerade ska de uppfylla kraven i FN/ECE-föreskrifter nr 13-H.

10A

Elektromagnetisk kompatibilitet

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 10

B

13A

Skydd av motorfordon mot obehörigt utnyttjande

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 116

A

14A

Skydd för föraren mot styrinrättningen i händelse av en sammanstötning

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 12

C

| a) | Krockprov mot barriär |
| --- | --- |

a)

Krockprov mot barriär

Ett prov krävs.

| b) | Islagsprov med provdocka mot styranordningen |
| --- | --- |

b)

Islagsprov med provdocka mot styranordningen

Krävs inte om styranordningen är utrustad med en krockkudde.

| c) | Islagsprov med huvudformad provkropp |
| --- | --- |

c)

Islagsprov med huvudformad provkropp

Krävs inte om styranordningen är utrustad med en krockkudde.

15A

Säten, dessas fästanordningar och eventuella nackstöd

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 17

B

17A

Ombordstigning och manöverduglighet

Förordning (EG) nr 661/2009

Förordning (EU) nr 130/2012

D

17B

Hastighetsmätarutrustning inklusive dess installation

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 39

B

18A

Tillverkarens föreskrivna skylt och fordonsidentifieringsnummer

Förordning (EG) nr 661/2009

Förordning (EU) nr 19/2011

B

19A

Säkerhetsbältens förankringar, Isofix-förankringssystem och Isofix-förankringar med övre hållrem

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 14

B

20A

Installering av belysnings- och ljussignalanordningar i motorfordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 48

B

Varsellyktor ska monteras på en ny fordonstyp i enlighet med artikel 2 i direktiv 2008/89/EG.

21A

Reflexanordningar för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 3

X

22A

Främre och bakre positionslyktor, stopplyktor och breddmarkeringslyktor för motorfordon och tillhörande släpvagnar

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 7

X

22B

Varsellyktor för motorfordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 87

X

22C

Sidomarkeringslyktor till motorfordon och släpvagnar till dessa

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 91

X

23A

Körriktningsvisare för motorfordon och släpvagnar till dessa

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 6

X

24A

Bakre skyltlyktor för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 4

X

25A

Strålkastarenheter med halogenlampor (HI-enheter), avsedda för motorfordon, som avger asymmetriskt europeiskt halvljus eller helljus eller båda

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 31

X

25B

Glödlampor avsedda för användning i typgodkända lyktor på motorfordon och tillhörande släpvagnar

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 37

X

25C

Strålkastare med gasurladdningslampa för motorfordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 98

X

25D

Gasurladdningslampor för användning i godkända gasurladdningslyktor i motorfordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 99

X

25E

Strålkastare till motorfordon som avger ett asymmetriskt halv- eller helljus eller bådadera och som är utrustade med glödlampor och/eller lysdiodmoduler

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 112

X

25F

Justerbara framljussystem (AFS) avsedda för motorfordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 123

X

26A

Främre dimstrålkastare för motorfordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 19

X

27A

Bogseranordningar

Förordning (EG) nr 661/2009

Förordning (EU) nr 1005/2010

B

28A

Bakre dimlyktor för motordrivna fordon samt släpvagnar till dessa fordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 38

X

29A

Backlampor för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 23

X

30A

Parkeringslyktor för motordrivna fordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 77

X

31A

Säkerhetsbälten, fasthållningsanordningar, fasthållningsanordningar för barn och Isofix-fasthållningsanordningar för barn

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 16

| a) | Komponenter |
| --- | --- |

a)

Komponenter

X

| b) | Monteringskrav |
| --- | --- |

b)

Monteringskrav

B

33A

Placering och märkning av handstyrda manöverorgan, kontrollampor och visare

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 121

A

34A

System för avfrostning och avimning av vindrutor

Förordning (EG) nr 661/2009

Förordning (EU) nr 672/2010

Ej tillämpligt

Fordonet ska vara utrustat med ett lämpligt system för avfrostning och avimning av vindrutan.

35A

Torkar- och spolarsystem

Förordning (EG) nr 661/2009

Förordning (EU) nr 1008/2010

Ej tillämpligt

Fordonet ska vara utrustat med ett lämpligt system för vindrutetorkare och vindrutespolare.

36A

Uppvärmningssystem

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 122

C

Installation av ett uppvärmningssystem är inget krav.

| a) | Alla uppvärmningssystem |
| --- | --- |

a)

Alla uppvärmningssystem

Kraven i punkterna 5.3 och 6 i FN/ECE-föreskrifter nr 122 är tillämpliga.

| b) | LPG-uppvärmningssystem |
| --- | --- |

b)

LPG-uppvärmningssystem

Kraven i bilaga 8 till FN/ECE-föreskrifter nr 122 är tillämpliga.

38

Huvudstöd, installerade eller inte i fordonssäten

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 25

X

40

Motoreffekt

Direktiv 80/1269/EEG

A

(När fordonstillverkaren tillverkar sin egen motor)

(När fordonstillverkaren använder en annan tillverkares motor)

Bänkprovningsdata från motortillverkaren godtas om motorstyrningssystemet är identiskt (dvs. åtminstone har samma ECU).

Provning av varvtal får utföras på en chassidynamometer. Effektförlusten i kraftöverföringen ska beaktas.

41

Utsläpp (Euro IV och V) från tunga nyttofordon

Direktiv 2005/55/EG

A

OBD

Får undantas på begäran av fordonstillverkaren.

41A

Utsläpp (Euro VI) från tunga fordon och tillgång till information

Förordning (EG) nr 595/2009

A

Med undantag av de krav som gäller omborddiagnos (OBD) och tillgång till information.

43A

Stänkskyddsanordningar

Förordning (EG) nr 661/2009

Förordning (EU) nr 109/2011

B

45A

Säkerhetsglas och deras montering i fordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 43

| a) | Komponenter |
| --- | --- |

a)

Komponenter

X

| b) | Montering |
| --- | --- |

b)

Montering

B

46

Däck

Direktiv 92/23/EEG

Komponenter

X

46A

Montering av däck

Förordning (EG) nr 661/2009

Förordning (EU) nr 458/2011

B

De datum som gäller för den successiva tillämpningen anges i artikel 13 i förordning (EG) nr 661/2009.

46B

Pneumatiska däck för motorfordon och släpvagnar till dessa (klass C1)

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 30

Komponenter

X

46C

Pneumatiska däck för nyttofordon och släpvagnar till dessa (klasserna C2 och C3)

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 54

Komponenter

X

46D

Däck-/vägbanebuller, väggrepp på vått underlag och rullmotstånd (klasserna C1, C2 och C3)

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 117

Komponenter

X

46E

Reservenhet för tillfälligt bruk, säkerhetsdäck, säkerhetsdäcksystem och system för övervakning av däcktryck

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 64

Komponenter

X

Installation av system för övervakning av däcktryck

B

Installation av ett system för övervakning av däcktryck är inget krav.

48

Vikter och dimensioner

Direktiv 97/27/EG

B

48A

Vikter och dimensioner

Förordning (EG) nr 661/2009

Förordning (EU) nr 1230/2012

B

Provning av förmågan att starta i motlut vid högsta tillåtna tågvikt

Undantag får på tillverkarens begäran medges från provning av förmågan att starta i motlut vid den högsta tillåtna tågvikten enligt beskrivningen i punkt 5.1 i del A i bilaga 1 till förordning (EU) nr 1230/2012.

49A

Nyttofordon med avseende på utskjutande delar framför hyttens bakre vägg

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 61

C

| a) | Allmänna specifikationer |
| --- | --- |

a)

Allmänna specifikationer

Kraven i punkt 5 i FN/ECE-föreskrifter nr 61 är tillämpliga.

| b) | Särskilda specifikationer |
| --- | --- |

b)

Särskilda specifikationer

Kraven i punkt 6 i FN/ECE-föreskrifter nr 61 är tillämpliga.

50A

Mekaniska kopplingsanordningar för fordonskombinationer

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 55

| a) | Komponenter |
| --- | --- |

a)

Komponenter

X

| b) | Montering |
| --- | --- |

b)

Montering

B

54A

Skydd för passagerare vid sidokollision

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 95

C

C

Islagsprov med huvudformad provkropp

Tillverkaren ska ge teknisk service och lämplig information om eventuell sammanstötning mellan provkroppens huvud och fordonskonstruktionen eller sidorutorna om de består av laminerat glas.

Om det konstateras att en sådan sammanstötning är sannolik ska den partiella provningen med hjälp av islagsprovet med huvudformad provkropp enligt beskrivningen i punkt 3.1 i bilaga 8 till FN/ECE-föreskrifter nr 95 utföras och de kriterier som anges i punkt 5.2.1.1 i FN/ECE-föreskrifter nr 95 vara uppfyllda.

Med den tekniska tjänstens godkännande får det provningsförfarande som beskrivs i bilaga 4 till FN/ECE-föreskrifter nr 21 tillämpas som ett alternativ till ovanstående provning.

56

Fordon avsedda för transport av farligt gods

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 105

A

58

Skydd av fotgängare

Förordning (EG) nr 78/2009

| a) | Tekniska krav på fordon |
| --- | --- |

a)

Tekniska krav på fordon

Ej tillämpligt

| b) | Frontskydd |
| --- | --- |

b)

Frontskydd

X

59

Materialåtervinning

Direktiv 2005/64/EG

Ej tillämpligt

Endast artikel 7 om återanvändning av komponenter är tillämplig.

61

Luftkonditioneringssystem

Direktiv 2006/40/EG

B

Fluorerade växthusgaser med en potential för global uppvärmning på mer än 150 är tillåtna t.o.m. den 31 december 2016.

62

Vätgassystem

Förordning (EU) nr 79/2009

X

63

Allmän säkerhet

Förordning (EU) nr 661/2009

I denna punkt får ett typgodkännande beviljas på begäran av tillverkaren. Se fotnot (15) i tabellen för fordon som produceras i obegränsade serier.

67

Specifik utrustning för användning av motorgaser och installering av sådan utrustning i motorfordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 67

| a) | Komponenter |
| --- | --- |

a)

Komponenter

X

| b) | Montering |
| --- | --- |

b)

Montering

A

68

Fordonslarmsystem

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 97

| a) | Komponenter |
| --- | --- |

a)

Komponenter

X

| b) | Montering |
| --- | --- |

b)

Montering

B

69

Elsäkerhet

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 100

B

70

Specifika komponenter för komprimerad naturgas (CNG) och installation av sådana komponenter i motorfordon

Förordning (EG) nr 661/2009

FN/ECE-föreskrifter nr 110

| a) | Komponenter |
| --- | --- |

a)

Komponenter

X

| b) | Montering |
| --- | --- |

b)

Montering

A”

| (2) | Del 2 i bilaga XII ska ändras på följande sätt:






  a) | I avsnitt 1 ska den fjärde raden i tabellen ersättas med följande:






  ”N1 | 1 000” |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Del 2 i bilaga XII ska ändras på följande sätt:

a)

I avsnitt 1 ska den fjärde raden i tabellen ersättas med följande:

”N1

1 000”

| b) | Avsnitt 2 ska ändras på följande sätt:






  i) | Den andra raden i tabellen ska ersättas med följande:






  ”M1 | 100” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Avsnitt 2 ska ändras på följande sätt:

i)

Den andra raden i tabellen ska ersättas med följande:

”M1

100”

| ii) | Den fjärde raden i tabellen ska ersättas med följande:






  ”N1 | 500 t.o.m. den 31 oktober 2016
  250 fr.o.m. den 1 november 2016” |
| --- | --- | --- |

ii)

Den fjärde raden i tabellen ska ersättas med följande:

”N1

500 t.o.m. den 31 oktober 2016

250 fr.o.m. den 1 november 2016”

---

(1)  För fordon med en referensvikt på högst 2 610 kg. Får på tillverkarens begäran tillämpas på fordon med en referensvikt på högst 2 840 kg.

1

(2)  För fordon utrustade med en LPG- eller CNG-installation krävs ett typgodkännande för motorfordon i enlighet med FN/ECE-föreskrifter nr 67 eller FN/ECE-föreskrifter nr 110.

2

(3)  Montering av ett system för elektronisk stabilitetskontroll (ESC) krävs i enlighet med artikel 12 i förordning (EG) nr 661/2009. Kraven i bilaga 21 till FN/ECE-föreskrifter nr 13 ska därför uppfyllas för EG-typgodkännande av nya typer av fordon samt för registrering, försäljning och ibruktagande av nya fordon. De tillämpningsdatum som anges i artikel 13 i förordning (EG) nr 661/2009 ska gälla, i stället för de datum som anges i FN/ECE-föreskrifter nr 13.

3

(4)  Montering av ett ESC-system krävs i enlighet med artikel 12 i förordning (EG) nr 661/2009. Kraven i del A i bilaga 9 till FN/ECE-föreskrifter nr 13-H ska därför uppfyllas för EG-typgodkännande av nya typer av fordon samt för registrering, försäljning och ibruktagande av nya fordon. De tillämpningsdatum som anges i artikel 13 i förordning (EG) nr 661/2009 ska gälla, i stället för de datum som anges i FN/ECE-föreskrifter nr 13-H.

4

(5)

5

| (4A) | Om skyddsutrustning är monterad ska kraven i FN/ECE-föreskrifter nr 18 vara uppfyllda. |
| --- | --- |

(4A)

4A

Om skyddsutrustning är monterad ska kraven i FN/ECE-föreskrifter nr 18 vara uppfyllda.

(6)

6

| (4B) | Den här förordningen tillämpas på säten som inte omfattas av FN/ECE-föreskrifter nr 80. |
| --- | --- |

(4B)

4B

Den här förordningen tillämpas på säten som inte omfattas av FN/ECE-föreskrifter nr 80.

(7)  Fordon i denna kategori ska vara utrustade med en lämplig anordning för avfrostning och avimning av vindrutan.

7

(8)  Fordon i denna kategori ska vara utrustade med lämpliga vindrutetorkare och vindrutespolare.

8

(9)  För fordon utrustade med elektrisk framdrivning krävs ett typgodkännande for motorfordon i enlighet med FN/ECE-föreskrifter nr 85.

9

(10)  För fordon med en referensvikt som överstiger 2 610 kg och för vilka möjligheten enligt fotnot (1) inte utnyttjats.

10

1

(11)  För fordon med en referensvikt som överstiger 2 610 kg och som inte är typgodkända (på tillverkarens begäran och förutsatt att referensvikten inte överstiger 2 840 kg) enligt förordning (EG) nr 715/2007.

11

Beträffande andra alternativ, se artikel 2 i förordning (EG) nr 595/2009.

(12)

12

| (9A) | Gäller endast om dessa fordon är utrustade med utrustning som omfattas av FN/ECE-föreskrifter nr 64. System för övervakning av däcktryck för fordon i kategori M1 gäller obligatoriskt i enlighet med artikel 9.2 i förordning (EG) nr 661/2009. |
| --- | --- |

(9A)

9A

Gäller endast om dessa fordon är utrustade med utrustning som omfattas av FN/ECE-föreskrifter nr 64. System för övervakning av däcktryck för fordon i kategori M1 gäller obligatoriskt i enlighet med artikel 9.2 i förordning (EG) nr 661/2009.

(13)  Gäller bara fordon utrustade med kopplingsanordningar.

13

(14)  Gäller fordon med en högsta tekniskt tillåtna totalvikt på 2,5 ton.

14

(15)  Gäller endast fordon där sätets referenspunkt (R-punkt) för det lägsta sätet är högst 700 mm över marknivån.

15

(16)  Gäller endast när tillverkaren ansöker om typgodkännande av fordon avsedda för transport av farligt gods.

16

(17)  Gäller endast för fordon i kategori N1, klass I enligt beskrivningen i den första tabellen under punkt 5.3.1.4 i bilaga I till direktiv 70/220/EEG.

17

1

(18)  På tillverkarens begäran får typgodkännande beviljas enligt denna punkt som ett alternativ till typgodkännande enligt punkterna 3A, 3B, 4A, 5A, 6A, 6B, 7A, 8A, 9A, 9B, 10A, 12A, 13A, 13B, 14A, 15A, 15B, 16A, 17A, 17B, 18A, 19A, 20A, 21A, 22A, 22B, 22C, 23A, 24A, 25A, 25B, 25C, 25D, 25E, 25F, 26A, 27A, 28A, 29A, 30A, 31A, 32A, 33A, 34A, 35A, 36A, 37A, 38A, 42A, 43A, 44A, 45A, 46A, 46B, 46C, 46D, 46E, 47A, 48A, 49A, 50A, 50B, 51A, 52A, 52B, 53A, 54A, 56A, 57A samt 64–70.”

18

(19)  De förklarande anmärkningarna till del I i bilaga IV gäller även tabell 1.

19

(20)  De förklarande anmärkningarna till del I i bilaga IV gäller även tabell 2. Bokstäverna i tabell 2 har samma innebörd som i tabell 1.

20

---

| 21.12.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 353/31 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 353/31

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1230/2012

av den 12 december 2012

om genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 661/2009 avseende krav för typgodkännande av vikter och mått för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon och om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 661/2009 av den 13 juli 2009 om krav för typgodkännande av allmän säkerhet hos motorfordon och deras släpvagnar samt av de system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för dem (1), särskilt artikel 14.1 a,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG av den 5 september 2007 om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (”Ramdirektiv”) (2), särskilt artikel 39.2, 39.3 och 39.5, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 661/2009 är en särförordning inom typgodkännandeförfarandet enligt direktiv 2007/46/EG. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 661/2009 är en särförordning inom typgodkännandeförfarandet enligt direktiv 2007/46/EG.

| (2) | Genom förordning (EG) nr 661/2009 upphävs rådets direktiv 92/21/EEG av den 31 mars 1992 om vikter och dimensioner för motorfordon i kategori M1
   (3) och Europaparlamentets och rådets direktiv 97/27/EG av den 22 juli 1997 om massa och dimensioner för vissa kategorier av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon och om ändring av direktiv 70/156/EEG (4). Kraven gällande vikter och mått för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon som fastställs i dessa direktiv bör återges i denna förordning och vid behov ändras för att anpassas efter den tekniska och vetenskapliga utvecklingen. |
| --- | --- |

(2)

Genom förordning (EG) nr 661/2009 upphävs rådets direktiv 92/21/EEG av den 31 mars 1992 om vikter och dimensioner för motorfordon i kategori M1
   (3) och Europaparlamentets och rådets direktiv 97/27/EG av den 22 juli 1997 om massa och dimensioner för vissa kategorier av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon och om ändring av direktiv 70/156/EEG (4). Kraven gällande vikter och mått för motorfordon och släpvagnar till dessa fordon som fastställs i dessa direktiv bör återges i denna förordning och vid behov ändras för att anpassas efter den tekniska och vetenskapliga utvecklingen.

| (3) | I förordning (EG) nr 661/2009 anges grundläggande bestämmelser om krav för typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon med avseende på vikter och mått. Därför behöver även särskilda förfaranden, provningar och krav för sådant typgodkännande fastställas. |
| --- | --- |

(3)

I förordning (EG) nr 661/2009 anges grundläggande bestämmelser om krav för typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon med avseende på vikter och mått. Därför behöver även särskilda förfaranden, provningar och krav för sådant typgodkännande fastställas.

| (4) | I rådets direktiv 96/53/EG av den 25 juli 1996 om största tillåtna dimensioner i nationell och internationell trafik och högsta tillåtna vikter i internationell trafik för vissa vägfordon som framförs inom gemenskapen (5) fastställs vissa största tillåtna mått för såväl nationell som internationell trafik i medlemsstaterna. Det är därför viktigt att vid konstruktionen av fordon ta hänsyn till de mått som redan har harmoniserats inom unionen för att främja och säkerställa fri rörlighet för varor. |
| --- | --- |

(4)

I rådets direktiv 96/53/EG av den 25 juli 1996 om största tillåtna dimensioner i nationell och internationell trafik och högsta tillåtna vikter i internationell trafik för vissa vägfordon som framförs inom gemenskapen (5) fastställs vissa största tillåtna mått för såväl nationell som internationell trafik i medlemsstaterna. Det är därför viktigt att vid konstruktionen av fordon ta hänsyn till de mått som redan har harmoniserats inom unionen för att främja och säkerställa fri rörlighet för varor.

| (5) | Enligt direktiv 97/27/EG tilläts medlemsstaterna att utfärda EG-typgodkännande för fordon vars yttersta mått inte motsvarade de största tillåtna mått som anges i det direktivet. Medlemsstaterna tilläts även att neka registrering av fordon som hade erhållit EG-typgodkännande när fordonens yttersta mått inte uppfyllde kraven i den nationella lagstiftningen. Det är viktigt att bibehålla möjligheten att under särskilda förhållanden tillåta typgodkännanden av fordon som överskrider de godkända gränserna när detta visar sig vara till fördel för vägtrafiken och miljön i medlemsstater där väginfrastrukturen är anpassad för denna situation. Därför bör möjligheten att godkänna sådana fordon enligt typgodkännandeförfaranden för fordon tillverkade i små serier eller förfaranden för enskilda godkännanden säkerställas, förutsatt att antalet fordon som kan utnyttja ett undantag enligt artikel 23 i direktiv 2007/46/EG vad gäller största tillåtna mått är begränsat till vad som är nödvändigt för denna förordnings syften. Bilaga XII till direktiv 2007/46/EG bör därför ändras så att sådana kvantitativa begränsningar införs. |
| --- | --- |

(5)

Enligt direktiv 97/27/EG tilläts medlemsstaterna att utfärda EG-typgodkännande för fordon vars yttersta mått inte motsvarade de största tillåtna mått som anges i det direktivet. Medlemsstaterna tilläts även att neka registrering av fordon som hade erhållit EG-typgodkännande när fordonens yttersta mått inte uppfyllde kraven i den nationella lagstiftningen. Det är viktigt att bibehålla möjligheten att under särskilda förhållanden tillåta typgodkännanden av fordon som överskrider de godkända gränserna när detta visar sig vara till fördel för vägtrafiken och miljön i medlemsstater där väginfrastrukturen är anpassad för denna situation. Därför bör möjligheten att godkänna sådana fordon enligt typgodkännandeförfaranden för fordon tillverkade i små serier eller förfaranden för enskilda godkännanden säkerställas, förutsatt att antalet fordon som kan utnyttja ett undantag enligt artikel 23 i direktiv 2007/46/EG vad gäller största tillåtna mått är begränsat till vad som är nödvändigt för denna förordnings syften. Bilaga XII till direktiv 2007/46/EG bör därför ändras så att sådana kvantitativa begränsningar införs.

| (6) | I direktiv 96/53/EG fastställs de högsta tillåtna vikter som enbart gäller för internationell trafik. Medlemsstaterna tillåts dock att fortsätta att tillämpa respektive medlemsstats nationella lagstiftning för nationell trafik. Som en följd av detta verkar det inte vara möjligt att på kort sikt harmonisera den högsta tekniskt tillåtna lastvikten och den högsta tekniskt tillåtna vikten på axlar eller axelgrupper för användning inom medlemsstaterna. Icke desto mindre är det, eftersom det finns icke-harmoniserade konstruktionsregler för väginfrastrukturen, lämpligt att kräva av medlemsstaterna att de fastställer de högsta tillåtna vikterna vid registrering/ibruktagande av fordon i nationell trafik eller internationell trafik enligt direktiv 96/53/EG och att de upprättar ett förfarande för sådant fastställande. |
| --- | --- |

(6)

I direktiv 96/53/EG fastställs de högsta tillåtna vikter som enbart gäller för internationell trafik. Medlemsstaterna tillåts dock att fortsätta att tillämpa respektive medlemsstats nationella lagstiftning för nationell trafik. Som en följd av detta verkar det inte vara möjligt att på kort sikt harmonisera den högsta tekniskt tillåtna lastvikten och den högsta tekniskt tillåtna vikten på axlar eller axelgrupper för användning inom medlemsstaterna. Icke desto mindre är det, eftersom det finns icke-harmoniserade konstruktionsregler för väginfrastrukturen, lämpligt att kräva av medlemsstaterna att de fastställer de högsta tillåtna vikterna vid registrering/ibruktagande av fordon i nationell trafik eller internationell trafik enligt direktiv 96/53/EG och att de upprättar ett förfarande för sådant fastställande.

| (7) | Mot bakgrund av den erfarenhet som erhållits genom tillämpningen av unionens lagstiftning rörande fordons vikter och mått, måste det tas fram tydligt definierade begrepp. Vissa av dessa begrepp har redan definierats i direktiv 97/27/EG och direktiv 92/21/EEG. För konsekvensens skull är det lämpligt att ta över dessa definitioner och, när så behövs, anpassa dem efter den tekniska och vetenskapliga utvecklingen. |
| --- | --- |

(7)

Mot bakgrund av den erfarenhet som erhållits genom tillämpningen av unionens lagstiftning rörande fordons vikter och mått, måste det tas fram tydligt definierade begrepp. Vissa av dessa begrepp har redan definierats i direktiv 97/27/EG och direktiv 92/21/EEG. För konsekvensens skull är det lämpligt att ta över dessa definitioner och, när så behövs, anpassa dem efter den tekniska och vetenskapliga utvecklingen.

| (8) | Eftersom definitionen av den faktiska vikten hos ett enskilt fordon har tagits med i denna förordning är det, för att undvika förvirring vid ifyllandet av intyget om överensstämmelse, nödvändigt att ändra bilaga IX till direktiv 2007/46/EG i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Eftersom definitionen av den faktiska vikten hos ett enskilt fordon har tagits med i denna förordning är det, för att undvika förvirring vid ifyllandet av intyget om överensstämmelse, nödvändigt att ändra bilaga IX till direktiv 2007/46/EG i enlighet med detta.

| (9) | Eftersom vitboken Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem
   (6) har understrukit behovet av att förbättra vägfordonens aerodynamiska prestanda och forskning har visat att bränsleförbrukningen för motorfordon och därigenom utsläppen av koldioxid skulle kunna minskas betydligt genom montering av aerodynamiska enheter på fordonen, är det viktigt att tillåta montering av sådana aerodynamiska enheter på fordonen. Eftersom aerodynamiska enheter består av tilläggskomponenter som, på grund av deras konstruktion, sticker ut längst bak på fordonet eller på sidorna, bör de ingå i förteckningen över enheter eller utrustning som inte tas med i beräkningen vid fastställandet av de yttersta måtten. Det är dock viktigt att begränsa hur mycket de sticker ut baktill och på sidorna, så att inte vägsäkerheten äventyras och så att möjligheterna till intermodal transport bibehålls. De nödvändiga tekniska kraven bör därför fastställas i denna förordning. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom vitboken Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem
   (6) har understrukit behovet av att förbättra vägfordonens aerodynamiska prestanda och forskning har visat att bränsleförbrukningen för motorfordon och därigenom utsläppen av koldioxid skulle kunna minskas betydligt genom montering av aerodynamiska enheter på fordonen, är det viktigt att tillåta montering av sådana aerodynamiska enheter på fordonen. Eftersom aerodynamiska enheter består av tilläggskomponenter som, på grund av deras konstruktion, sticker ut längst bak på fordonet eller på sidorna, bör de ingå i förteckningen över enheter eller utrustning som inte tas med i beräkningen vid fastställandet av de yttersta måtten. Det är dock viktigt att begränsa hur mycket de sticker ut baktill och på sidorna, så att inte vägsäkerheten äventyras och så att möjligheterna till intermodal transport bibehålls. De nödvändiga tekniska kraven bör därför fastställas i denna förordning.

| (10) | Tillgänglig programvara gör det möjligt att använda virtuella provningsmetoder baserade på datorstödd teknik. Med tanke på att denna teknik möjliggör en mer kostnadseffektiv och mindre krävande provning, är det lämpligt att tillåta att den används för att kontrollera om ett fordon klarar att manövrera i en komplett cirkelbana på 360° och för att mäta hur mycket bakänden maximalt svänger ut när fordonet rör sig i banan. Det är därför även nödvändigt att lägga till denna förordning till förteckningen över rättsakter i bilaga XVI till direktiv 2007/46/EG. |
| --- | --- |

(10)

Tillgänglig programvara gör det möjligt att använda virtuella provningsmetoder baserade på datorstödd teknik. Med tanke på att denna teknik möjliggör en mer kostnadseffektiv och mindre krävande provning, är det lämpligt att tillåta att den används för att kontrollera om ett fordon klarar att manövrera i en komplett cirkelbana på 360° och för att mäta hur mycket bakänden maximalt svänger ut när fordonet rör sig i banan. Det är därför även nödvändigt att lägga till denna förordning till förteckningen över rättsakter i bilaga XVI till direktiv 2007/46/EG.

| (11) | För att säkerställa att typgodkännandesystemet fungerar korrekt är det lämpligt att uppdatera bilagorna till direktiv 2007/46/EG. |
| --- | --- |

(11)

För att säkerställa att typgodkännandesystemet fungerar korrekt är det lämpligt att uppdatera bilagorna till direktiv 2007/46/EG.

| (12) | Bilagorna I, III, IX, XII och XVI till direktiv 2007/46/EG bör därför ändras i enlighet med detta. Eftersom bestämmelserna i bilaga XII är tillräckligt detaljerade och inte behöver några ytterligare införlivandeåtgärder av medlemsstaterna är det lämpligt att ersätta den bilagan genom en förordning i enlighet med artikel 39.8 i direktiv 2007/46/EG. |
| --- | --- |

(12)

Bilagorna I, III, IX, XII och XVI till direktiv 2007/46/EG bör därför ändras i enlighet med detta. Eftersom bestämmelserna i bilaga XII är tillräckligt detaljerade och inte behöver några ytterligare införlivandeåtgärder av medlemsstaterna är det lämpligt att ersätta den bilagan genom en förordning i enlighet med artikel 39.8 i direktiv 2007/46/EG.

| (13) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tekniska kommittén för motorfordon. |
| --- | --- |

(13)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tekniska kommittén för motorfordon.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   I denna förordning fastställs kraven för EG-typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon med avseende på vikter och mått.

2.   Denna förordning är tillämplig för icke-färdigbyggda, färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon i kategorierna M, N och O.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller, utöver definitionerna i direktiv 2007/46/EG och förordning (EG) nr 661/2009, följande definitioner:

1.   fordonstyp: en uppsättning fordon enligt definitionen i del B i bilaga II till direktiv 2007/46/EG.

2.   standardutrustning: grundkonfigurationen för ett fordon som är utrustat med alla funktioner som krävs enligt de rättsakter som avses i bilaga IV och bilaga XI till direktiv 2007/46/EG, inklusive alla funktioner som är monterade utan att ge upphov till ytterligare specifikationer på konfigurations- eller utrustningsnivå.

3.   tilläggsutrustning: alla funktioner som inte ingår i den standardutrustning som monteras på ett fordon under tillverkarens ansvar och som kan beställas av kunden.

4.   vikt i körklart skick:

| a) | för motorfordon:
  vikten på fordonet med bränsletankarna (en eller flera) fyllda till minst 90 %, inklusive förarens vikt, liksom vikten hos bränsle och vätskor, monterat med standardutrustning i enlighet med tillverkarens specifikationer och, när dessa är monterade, vikten på karosseri, hytt, koppling och reservhjul (ett eller flera), samt verktyg. |
| --- | --- |

a)

för motorfordon:

vikten på fordonet med bränsletankarna (en eller flera) fyllda till minst 90 %, inklusive förarens vikt, liksom vikten hos bränsle och vätskor, monterat med standardutrustning i enlighet med tillverkarens specifikationer och, när dessa är monterade, vikten på karosseri, hytt, koppling och reservhjul (ett eller flera), samt verktyg.

| b) | för släpvagn:
  vikten på fordonet inklusive bränsle och vätskor, monterat med standardutrustning i enlighet med tillverkarens specifikationer och, när dessa är monterade, vikten på karosseri, ytterligare kopplingar, reservhjul (ett eller flera) och verktyg. |
| --- | --- |

b)

för släpvagn:

vikten på fordonet inklusive bränsle och vätskor, monterat med standardutrustning i enlighet med tillverkarens specifikationer och, när dessa är monterade, vikten på karosseri, ytterligare kopplingar, reservhjul (ett eller flera) och verktyg.

5.   tilläggsutrustningens vikt: vikten på den utrustning som kan monteras på fordonet i tillägg till standardutrustningen, i enlighet med tillverkarens specifikationer.

6.   fordonets faktiska vikt: vikten i körklart skick, plus vikten på tilläggsutrustningen som är monterad på det enskilda fordonet.

7.   högsta tekniskt tillåtna lastvikt (M): den maximala vikten för ett fordon baserat på dess konstruktionsegenskaper och konstruktionsprestanda; den tekniskt tillåtna lastvikten för en släpvagn eller en påhängsvagn inkluderar den statiska vikt som överförs till dragfordonet när de är kopplade.

8.   fordonskombinationens högsta tekniskt tillåtna lastvikt (MC): den maximala vikten för kombinationen av ett motorfordon och en eller flera släpvagnar, baserat på kombinationens konstruktionsegenskaper och konstruktionsprestanda, eller den maximala vikten för kombinationen av ett dragfordon och en påhängsvagn.

9.   högsta tekniskt tillåtna släpvagnsvikt (TM): den maximala vikten för en eller flera släpvagnar som kan dras av ett dragfordon, vilket motsvarar den totala belastning som överförs till marken av hjulen på en axel eller en axelgrupp på en släpvagn som är kopplad till dragfordonet.

10.   axel: den gemensamma rotationsaxeln för två eller flera hjul, oavsett om den är motordriven eller roterar fritt och oavsett om den består av ett eller flera segment i samma plan i rät vinkel mot fordonets längsgående mittlinje.

11.   axelgrupp: ett antal axlar som har ett axelavstånd som begränsas till ett av de axelavstånd som benämns avstånd ”d” i bilaga I till direktiv 96/53/EG och som samverkar till följd av upphängningens specifika konstruktion.

12.   singelaxel: en axel som inte kan anses ingå i en axelgrupp.

13.   högsta tekniskt tillåtna vikt på axeln (m): vikten som motsvarar den maximalt tillåtna statiska vertikala belastning som överförs till marken av axelns hjul, baserat på axelns och fordonets konstruktionsegenskaper och konstruktionsprestanda.

14.   högsta tekniskt tillåtna vikt på en axelgrupp (μ): vikten som motsvarar den maximalt tillåtna statiska vertikala belastning som överförs till marken av axelgruppens hjul, baserat på axelgruppens och fordonets konstruktionsegenskaper och konstruktionsprestanda.

15.   koppling: en mekanisk anordning med komponenter enligt definitionen i punkterna 2.1–2.6 i föreskrifter nr 55 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser för typgodkännande av mekaniska kopplingsanordningar för fordonskombinationer (7) och ett länkkopplingssystem enligt definitionen i punkt 2.1.1 i FN/ECE-föreskrifter nr 102 – Enhetliga bestämmelser om godkännande av I. Ett länkkopplingssystem II. Fordon med avseende på montering av en godkänd länkkopplingssystemtyp (8).

16.   kopplingspunkt: förbindelsepunkt mellan kopplingen på ett draget fordon och kopplingen på ett dragfordon.

17.   kopplingens vikt: vikten på själva kopplingen och de delar som krävs för att fästa kopplingen på fordonet.

18.   högsta tekniskt tillåtna vikt vid kopplingspunkten:

| a) | för ett dragfordon, vikten som motsvarar den högsta tillåtna statiska vertikala belastningen på kopplingspunkten (värdet ”S” eller ”U”) för ett dragfordon, baserat på kopplingens och dragfordonets konstruktionsegenskaper, |
| --- | --- |

a)

för ett dragfordon, vikten som motsvarar den högsta tillåtna statiska vertikala belastningen på kopplingspunkten (värdet ”S” eller ”U”) för ett dragfordon, baserat på kopplingens och dragfordonets konstruktionsegenskaper,

| b) | för en påhängsvagn, en släpkärra eller en släpvagn med oledad dragstång, vikten som motsvarar den högsta tillåtna statiska vertikala belastning (värdet ”S” eller ”U”) som överförs av släpvagnen till dragfordonet vid kopplingspunkten, baserat på kopplingens och släpvagnens konstruktionsegenskaper. |
| --- | --- |

b)

för en påhängsvagn, en släpkärra eller en släpvagn med oledad dragstång, vikten som motsvarar den högsta tillåtna statiska vertikala belastning (värdet ”S” eller ”U”) som överförs av släpvagnen till dragfordonet vid kopplingspunkten, baserat på kopplingens och släpvagnens konstruktionsegenskaper.

19.   passagerarnas vikt: en nominell vikt beroende av fordonskategorin multiplicerat med antalet sittplatser inklusive, när detta är aktuellt, sittplatser för besättningsmedlemmar och antalet ståplatser, men ej medräknat föraren.

20.   förarens vikt: en nominell vikt på 75 kg placerad på referenspunkten för förarplatsen.

21.   nyttovikt: skillnaden mellan den högsta tekniskt tillåtna lastvikten och vikten i körklart skick ökad med passagerarnas vikt och tilläggsutrustningens vikt.

22.   längd: det mått som definieras i punkterna 6.1.1, 6.1.2 och 6.1.3 i standarden ISO 612:1978; denna definition gäller även för ledade fordon som består av två eller flera sektioner.

23.   bredd: det mått som definieras i punkt 6.2 i standarden ISO 612:1978.

24.   höjd: det mått som definieras i punkt 6.3 i standarden ISO 612:1978.

25.   hjulbas:

| a) | det mått som avses i punkt 6.4.1 i standarden ISO 612:1978, |
| --- | --- |

a)

det mått som avses i punkt 6.4.1 i standarden ISO 612:1978,

| b) | för en släpkärra med endast en axel, det horisontella avståndet mellan kopplingens vertikala axel och (hjul-) axelns mittpunkt, |
| --- | --- |

b)

för en släpkärra med endast en axel, det horisontella avståndet mellan kopplingens vertikala axel och (hjul-) axelns mittpunkt,

| c) | för en släpkärra med två eller flera axlar, det horisontella avståndet mellan kopplingens vertikala axel och mittpunkten på den första (hjul-) axeln. |
| --- | --- |

c)

för en släpkärra med två eller flera axlar, det horisontella avståndet mellan kopplingens vertikala axel och mittpunkten på den första (hjul-) axeln.

26.   axelavstånd: avståndet mellan två på varandra följande axlar enligt punkt 6.4 i standarden ISO 612:1978 för fordon med mer än två axlar; om fordonet bara har två axlar, eller om det rör sig om en påhängsvagn, en släpvagn med ledad dragstång eller en släpvagn med oledad dragstång, är det axelavstånd som avses i punkt 6.4.2 i standarden ISO 612:1978 samma sak som den hjulbas som definieras i punkt 25.

27.   spårvidd: det mått som avses i punkt 6.5 i standarden ISO 612:1978.

28.   vändskivans placering: det avstånd som avses i punkt 6.19.2 i standarden ISO 612:1978, med hänsyn tagen till anmärkningen som avses i punkt 6.19 i samma standard.

29.   frigångsradie framför påhängsvagn: det horisontella avståndet från kopplingstappens axel till valfri punkt på påhängsvagnens framsida.

30.   främre överhäng: det horisontella avståndet mellan det vertikala plan som passerar genom den första axeln, eller kopplingstappen för en påhängsvagn, och fordonets främsta punkt.

31.   bakre överhäng: det horisontella avståndet mellan det vertikala plan som passerar genom den sista bakaxeln och den bakersta punkten på fordonet; när fordonet är försett med en koppling som inte går att ta bort är den bakersta punkten på fordonet kopplingspunkten.

32.   lastytans längd: avståndet från den punkt inuti lastutrymmet som är längst fram till den punkt inuti lastutrymmet som är längst bak, mätt horisontellt i fordonets längsgående plan.

33.   bakre utsvängning: avståndet till den faktiska yttersta punkt som nås av ett fordons bakände vid manövrering under de förhållanden som anges i del B avsnitt 7 eller i del C avsnitt 6 i bilaga I till denna förordning.

34.   axellyftanordning: en mekanism monterad på ett fordon för att lyfta upp axeln från marken och sänka ner den till marken.

35.   lyftaxel eller lyftbar axel: en axel som kan lyftas från sitt normala läge och sänkas igen med en axellyftanordning.

36.   belastningsbar axel: en axel vars belastning kan varieras utan att axeln lyfts upp med hjälp av en axellyftanordning.

37.   luftfjädring: ett fjädringssystem där minst 75 % av fjädringseffekten åstadkoms av luftfjädern.

38.   linje- eller turistbussklass: en uppsättning fordon enligt definitionen i punkterna 2.1.1 och 2.1.2 i FN/ECE-föreskrifter nr 107 – Enhetliga bestämmelser för godkännande av fordon enligt kategori M2 eller M3 avseende deras allmänna konstruktion (9).

39.   ledat fordon: ett fordon i kategori M2 eller M3 enligt definitionen i punkt 2.1.3 i FN/ECE-föreskrifter nr 107.

40.   odelbar last: en last som vid transport på väg inte kan delas upp i två eller flera laster utan oskälig kostnad eller risk för skada och som på grund av sin vikt eller sina mått inte kan transporteras på ett fordon vars vikter och mått överensstämmer med de högsta tillåtna vikter och de största tillåtna mått som gäller i en medlemsstat.

Artikel 3

Tillverkarens skyldigheter

1.   Tillverkaren ska för varje version inom en fordonstyp, oavsett vilket byggnadsstadium fordonet befinner sig i, fastställa följande vikter:

| a) | Den högsta tekniskt tillåtna lastvikten. |
| --- | --- |

a)

Den högsta tekniskt tillåtna lastvikten.

| b) | Kombinationens högsta tekniskt tillåtna lastvikt. |
| --- | --- |

b)

Kombinationens högsta tekniskt tillåtna lastvikt.

| c) | Den högsta tekniskt tillåtna släpvagnsvikten. |
| --- | --- |

c)

Den högsta tekniskt tillåtna släpvagnsvikten.

| d) | Den högsta tekniskt tillåtna vikten på axlarna eller den högsta tekniskt tillåtna vikten på en axelgrupp. |
| --- | --- |

d)

Den högsta tekniskt tillåtna vikten på axlarna eller den högsta tekniskt tillåtna vikten på en axelgrupp.

| e) | De högsta tekniskt tillåtna vikterna vid kopplingspunkten (kopplingspunkterna), med hänsyn tagen till de tekniska egenskaperna för kopplingarna som är monterade eller kan monteras på fordonet. |
| --- | --- |

e)

De högsta tekniskt tillåtna vikterna vid kopplingspunkten (kopplingspunkterna), med hänsyn tagen till de tekniska egenskaperna för kopplingarna som är monterade eller kan monteras på fordonet.

2.   När de vikter som avses i punkt 1 fastställs ska tillverkaren ta hänsyn till god teknisk sed och bästa tillgängliga tekniska kunskap för att minimera riskerna för mekaniska fel, i synnerhet sådana fel som beror på materialutmattning, och undvika skador på väginfrastrukturen.

3.   När de vikter som avses i punkt 1 fastställs ska tillverkaren ta hänsyn till fordonets maximala konstruktionshastighet.

Om fordonet har försetts med en hastighetsbegränsande anordning av tillverkaren, ska den maximala konstruktionshastigheten vara den faktiska hastighet som tillåts av den hastighetsbegränsande anordningen.

4.   När de vikter som avses i punkt 1 fastställs ska tillverkaren inte lägga några restriktioner på användningen av fordonet förutom de som gäller däckens belastningskapacitet, som kan justeras efter konstruktionshastigheten utifrån vad som är tillåtet i FN/ECE-föreskrifter nr 54 – Enhetliga bestämmelser om godkännande av pneumatiska däck för nyttofordon och släpvagnar till dessa (10) och i avsnitt 5 i bilaga II till kommissionens förordning (EU) nr 458/2011 (11).

5.   För icke-färdigbyggda fordon, däribland fordon bestående av chassi med hytt, som kräver ytterligare steg för färdigställandet, ska tillverkaren tillhandahålla all relevant information till tillverkarna i nästa steg, så att kraven i denna förordning även fortsättningsvis uppfylls.

Vid tillämpningen av första stycket ska tillverkaren specificera tyngdpunktens läge för vikten som motsvarar summan av belastningen.

6.   Icke-färdigbyggda fordon av kategorierna M2, M3, N2 och N3 som inte försetts med karosseri ska konstrueras så att tillverkarna i följande steg kan uppfylla kraven i del B avsnitten 7 och 8 och del C avsnitten 6 och 7 i bilaga I.

Artikel 4

Bestämmelser för EG-typgodkännande av en fordonstyp med avseende på dess vikter och mått

1.   Tillverkaren eller dennes representant ska till typgodkännandemyndigheten lämna in ansökan om EG-typgodkännande av en fordonstyp med avseende på dess vikter och mått.

2.   Ansökan ska utformas i enlighet med mallen för informationsdokument i del A i bilaga V.

3.   För beräkningar av viktfördelningen ska tillverkaren, för varje teknisk konfiguration inom fordonstypen som bestäms av uppsättningen av värden för de relevanta punkterna i bilaga V, förse typgodkännandemyndigheten med den information som behövs för att identifiera följande vikter:

| a) | Den högsta tekniskt tillåtna lastvikten. |
| --- | --- |

a)

Den högsta tekniskt tillåtna lastvikten.

| b) | Den högsta tekniskt tillåtna vikten på axlarna eller axelgrupperna. |
| --- | --- |

b)

Den högsta tekniskt tillåtna vikten på axlarna eller axelgrupperna.

| c) | Den högsta tekniskt tillåtna släpvagnsvikten. |
| --- | --- |

c)

Den högsta tekniskt tillåtna släpvagnsvikten.

| d) | Den högsta tekniskt tillåtna vikten vid kopplingspunkten (kopplingspunkterna). |
| --- | --- |

d)

Den högsta tekniskt tillåtna vikten vid kopplingspunkten (kopplingspunkterna).

| e) | Kombinationens högsta tekniskt tillåtna lastvikt. |
| --- | --- |

e)

Kombinationens högsta tekniskt tillåtna lastvikt.

Informationen ska tillhandahållas i tabellformat eller i annat lämpligt format, enligt överenskommelse med typgodkännandemyndigheten.

4.   När tilläggsutrustning i betydande grad påverkar fordonets vikter och mått, ska tillverkaren förse den tekniska tjänsten med information om plats, vikt och geometriskt tyngdpunktsläge i förhållande till axlarna för den tilläggsutrustning som kan monteras på fordonet.

5.   Genom undantag från punkt 4 kan tillverkaren, när tilläggsutrustningen består av flera delar som sitter på olika ställen på fordonet, förse den tekniska tjänsten med enbart fördelningen av tilläggsutrustningens vikt över axlarna.

6.   För axelgrupper ska tillverkaren ange lastfördelningen mellan axlarna av den totala vikten på axelgruppen.

Vid behov ska tillverkaren ange fördelningsformlerna eller uppvisa relevanta fördelningsdiagram.

7.   Om typgodkännandemyndigheten eller den tekniska tjänsten anser det nödvändigt kan de begära att tillverkaren för kontroll ska tillhandahålla ett fordon som är representativt för den typ som ansökan avser.

8.   Fordonstillverkaren kan lämna in en ansökan om erkännande av en upphängnings likvärdighet med luftfjädring till typgodkännandemyndigheten.

Typgodkännandemyndigheten ska erkänna en upphängnings likvärdighet med luftfjädring när kraven i bilaga III är uppfyllda.

När den tekniska tjänsten har erkänt likvärdigheten, ska den utfärda en provningsrapport. Typgodkännandemyndigheten ska bifoga provningsrapporten och en teknisk beskrivning av upphängningen till EG-typgodkännandeintyget.

9.   Om kraven i bilagorna I–IV till den här förordningen är uppfyllda ska godkännandemyndigheten bevilja ett typgodkännande enligt det numreringssystem som fastställs i bilaga VII till direktiv 2007/46/EG.

En medlemsstat får inte tilldela samma nummer till en annan fordonstyp.

10.   Vid tillämpningen av punkt 9 ska typgodkännandemyndigheten utfärda ett EG-typgodkännandeintyg enligt mallen i del B i bilaga V.

11.   De tillåtna avvikelser som avses i tillägg 2 till bilaga I ska gälla vid tillämpningen av artikel 12.2 i direktiv 2007/46/EG.

Artikel 5

Högsta tillåtna vikter vid registrering/ibruktagande

1.   För registrering och ibruktagande av fordon som typgodkänts enligt denna förordning ska de nationella myndigheterna, för varje variant och version inom fordonstypen, fastställa alla följande tillåtna vikter för nationell eller internationell trafik enligt direktiv 96/53/EG:

| a) | Högsta tillåtna lastvikt för registrering/ibruktagande. |
| --- | --- |

a)

Högsta tillåtna lastvikt för registrering/ibruktagande.

| b) | Högsta tillåtna vikt på axeln (axlarna) för registrering/ibruktagande. |
| --- | --- |

b)

Högsta tillåtna vikt på axeln (axlarna) för registrering/ibruktagande.

| c) | Högsta tillåtna vikt på axelgrupperna för registrering/ibruktagande. |
| --- | --- |

c)

Högsta tillåtna vikt på axelgrupperna för registrering/ibruktagande.

| d) | Högsta tillåtna släpvagnsvikt för registrering/ibruktagande. |
| --- | --- |

d)

Högsta tillåtna släpvagnsvikt för registrering/ibruktagande.

| e) | Kombinationens högsta tillåtna lastvikt för registrering/ibruktagande. |
| --- | --- |

e)

Kombinationens högsta tillåtna lastvikt för registrering/ibruktagande.

De nationella myndigheterna ska ta fram rutiner för att fastställa de högsta tillåtna vikterna för registrering/ibruktagande som avses i första stycket. De ska utse den behöriga myndighet som ska ha i uppdrag att fastställa dessa vikter och specificera den information som måste lämnas till denna behöriga myndighet.

2.   De högsta tillåtna vikter för registrering/ibruktagande som fastställs enligt de rutiner som avses i punkt 1 får inte överskrida de högsta tillåtna vikter som avses i artikel 3.1.

3.   Tillverkaren ska höras av den behöriga myndigheten i fråga om viktens fördelning över axlarna eller axelgrupperna för att säkerställa att fordonets system fungerar korrekt, i synnerhet broms- och styrsystemen.

4.   När de högsta tillåtna vikterna för registrering/ibruktagande fastställs ska de nationella myndigheterna se till att kraven i de rättsakter som förtecknas i bilaga IV och bilaga XI till direktiv 2007/46/EG även fortsättningsvis uppfylls.

5.   När nationella myndigheter slår fast att kraven i någon av de rättsakter som förtecknas i bilaga IV och bilaga XI till direktiv 2007/46/EG, med undantag för denna förordning, inte längre uppfylls, ska de kräva att nya provningar utförs och att ett nytt typgodkännande, eller en utökning beroende på omständigheterna, utfärdas av den typgodkännandemyndighet som har beviljat det ursprungliga typgodkännandet under rättsakten i fråga.

Artikel 6

Undantag

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 4.3 i direktiv 96/53/EG, kan EG-typgodkännande utfärdas för fordon vars mått överskrider kraven i denna förordning och som är avsedda för transport av odelbara laster. I sådana fall ska det på typgodkännandeintyget och intyget om överensstämmelse tydligt anges att fordonet enbart är avsett för transport av odelbara laster.

2.   Medlemsstaterna kan bevilja godkännanden enligt artikel 23 och artikel 24 i direktiv 2007/46/EG för fordon som överskrider de maximalt tillåtna mått som fastställs i punkt 1.1 i delarna B, C och D i bilaga I till denna förordning.

Typgodkännanden enligt artikel 23 i direktiv 2007/46/EG ska följa de kvantitativa gränser som fastställs i del A avsnitt 3 i bilaga XII till det direktivet.

Artikel 7

Övergångsbestämmelser

1.   De nationella myndigheterna ska tillåta försäljning och ibruktagande av fordon som typgodkänts före det datum som avses i artikel 13.2 i förordning (EG) nr 661/2009 och ska fortsätta att bevilja utökningar av typgodkännanden som beviljats enligt villkoren i direktiv 92/21/EEG och direktiv 97/27/EG.

2.   Genom undantag från punkt 1 ska EG-typgodkännanden som beviljats enligt artikel 7 i direktiv 97/27/EG upphöra att gälla det datum som avses i artikel 19.1 i förordning (EG) nr 661/2009.

Medlemsstaterna kan dock registrera och godkänna försäljning eller ibruktagande av fordon i slutserier vars EG-typgodkännande inte längre gäller, om tillverkaren begär detta, i enlighet med artikel 27 i direktiv 2007/46/EG.

3.   Från och med den 10 januari 2014 ska tillverkare tillhandahålla intyg om överensstämmelse som är i enlighet med denna förordning.

Till och med den 9 januari 2014 ska de ange den faktiska vikten för fordonet i post 52 i intyget om överensstämmelse, såvida denna uppgift inte anges i någon av de andra posterna i intyget om överensstämmelse.

Artikel 8

Ändringar av direktiv 2007/46/EG

Bilagorna I, III, IX och XVI till direktiv 2007/46/EG ska ändras i enlighet med bilaga VI till denna förordning.

Bilaga XII till direktiv 2007/46/EG ska ersättas med bilaga VII till denna förordning.

Artikel 9

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska gälla för nya fordonstyper för vilka typgodkännande beviljas från den 1 november 2012.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 december 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 200, 31.7.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 263, 9.10.2007, s. 1.

2

(3)  EGT L 129, 14.5.1992, s. 1.

3

(4)  EGT L 233, 25.8.1997, s. 1.

4

(5)  EGT L 235, 17.9.1996, s. 59.

5

(6)  KOM(2011) 144.

6

(7)  EUT L 227, 28.8.2010, s. 1.

7

(8)  EUT L 351, 20.12.2008, s. 44.

8

(9)  EUT L 255, 29.9.2010, s. 1.

9

(10)  EUT L 183, 11.7.2008, s. 41.

10

(11)  EUT L 124, 13.5.2011, s. 11.

11

---

FÖRTECKNING ÖVER BILAGOR

| Bilaga I | DEL A | : | Tekniska krav för fordon av kategorierna M1 och N1. |
| --- | --- | --- | --- |
| DEL B | : | Tekniska krav för fordon av kategorierna M2 och M3. |
| DEL C | : | Tekniska krav för fordon av kategorierna N2 och N3. |
| DEL D | : | Tekniska krav för fordon av kategorin O. |

Bilaga I

DEL A

:

Tekniska krav för fordon av kategorierna M1 och N1.

DEL B

:

Tekniska krav för fordon av kategorierna M2 och M3.

DEL C

:

Tekniska krav för fordon av kategorierna N2 och N3.

DEL D

:

Tekniska krav för fordon av kategorin O.

| Tillägg 1 | Förteckning över enheter och utrustning som inte behöver tas med i beräkningen vid fastställande av de yttersta måtten. |
| --- | --- |
| Tillägg 2 | Tillåtna avvikelser för typgodkännande och produktionsöverensstämmelse. |
| Tillägg 3 | Figurer över kraven på manövreringsförmåga. |

Tillägg 1

Förteckning över enheter och utrustning som inte behöver tas med i beräkningen vid fastställande av de yttersta måtten.

Tillägg 2

Tillåtna avvikelser för typgodkännande och produktionsöverensstämmelse.

Tillägg 3

Figurer över kraven på manövreringsförmåga.

Bilaga II

Stigningsförmåga för terränggående fordon.

Bilaga III

Villkor för en upphängnings likvärdighet med luftfjädring.

Bilaga IV

Tekniska krav för installation av lyftaxlar eller belastningsbara axlar på fordon.

Bilaga V

| DEL A | : | Informationsdokument. |
| --- | --- | --- |
| DEL B | : | EG-typgodkännandeintyg. |

DEL A

:

Informationsdokument.

DEL B

:

EG-typgodkännandeintyg.

Bilaga VI

Ändringar av bilagorna I, III, IX och XVI till direktiv 2007/46/EG.

Bilaga VII

Bilaga XII till direktiv 2007/46/EG.

BILAGA I

TEKNISKA KRAV

DEL A

Fordon av kategorierna M1 och N1

1.   Största tillåtna mått

| 1.1 | Måtten får inte överstiga följande värden:






  1.1.1 | Längd: 12,00 m. |
| --- | --- | --- |

1.1

Måtten får inte överstiga följande värden:

1.1.1

Längd: 12,00 m.

| 1.1.2 | Bredd:








  a) | : | M1 | : | 2,55 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| b) | : | N1 | : | 2,55 m. |
| c) | : | N1 | : | 2,60 m för fordon med ett karosseri med isolerade väggar med åtminstone 45 mm tjocklek, enligt tillägg 2 till del C i bilaga II till direktiv 2007/46/EG. |

1.1.2

Bredd:

a)

:

M1

:

2,55 m.

b)

:

N1

:

2,55 m.

c)

:

N1

:

2,60 m för fordon med ett karosseri med isolerade väggar med åtminstone 45 mm tjocklek, enligt tillägg 2 till del C i bilaga II till direktiv 2007/46/EG.

| 1.1.3 | Höjd: 4,00 m. |
| --- | --- |

1.1.3

Höjd: 4,00 m.

| 1.2 | Vid mätningar av längd, bredd och höjd ska fordonets vikt vara vikten i körklart skick och fordonet ska stå på en plan, horisontell yta med däcktryck enligt tillverkarens rekommendationer. |
| --- | --- |

1.2

Vid mätningar av längd, bredd och höjd ska fordonets vikt vara vikten i körklart skick och fordonet ska stå på en plan, horisontell yta med däcktryck enligt tillverkarens rekommendationer.

| 1.3 | Det är endast de enheter och den utrustning som avses i tillägg 1 till denna bilaga som inte ska tas med i beräkningen när längd, bredd och höjd fastställs. |
| --- | --- |

1.3

Det är endast de enheter och den utrustning som avses i tillägg 1 till denna bilaga som inte ska tas med i beräkningen när längd, bredd och höjd fastställs.

2.   Viktfördelning

2.1   Summan av de högsta tekniskt tillåtna vikterna på axlarna får inte vara mindre än fordonets högsta tekniskt tillåtna lastvikt.

2.2   Fordonets högsta tekniskt tillåtna lastvikt får inte vara mindre än fordonets vikt i körklart skick plus passagerarnas vikt, tilläggsutrustningens vikt och kopplingens vikt, om den inte ingår i vikten i körklart skick.

2.3   När fordonet är lastat till den högsta tekniskt tillåtna lastvikten får inte vikten på de enskilda axlarna överstiga den högsta tekniskt tillåtna vikten på dessa axlar.

2.4   När fordonet är lastat till den högsta tekniskt tillåtna lastvikten får vikten på frontaxeln under inga omständigheter vara mindre än 30 % av fordonets högsta tekniskt tillåtna lastvikt.

2.4.1   När fordonet är lastat till den högsta tekniskt tillåtna lastvikten plus den högsta tekniskt tillåtna vikten vid kopplingspunkten får vikten på frontaxeln under inga omständigheter vara mindre än 20 % av fordonets högsta tekniskt tillåtna lastvikt.

2.5   När ett fordon är utrustat med uttagbara säten, ska kontrollförfarandet endast utföras med det maximala antalet installerade säten.

2.6   Vid verifiering av kraven i punkterna 2.2, 2.3 och 2.4 ska följande gälla:

| a) | Sätena ska ställas in enligt bestämmelserna i punkt 2.6.1. |
| --- | --- |

a)

Sätena ska ställas in enligt bestämmelserna i punkt 2.6.1.

| b) | Passagerarnas vikt, nyttovikten och tilläggsutrustningens vikt ska fördelas enligt bestämmelserna i punkterna 2.6.2–2.6.4.2.3. |
| --- | --- |

b)

Passagerarnas vikt, nyttovikten och tilläggsutrustningens vikt ska fördelas enligt bestämmelserna i punkterna 2.6.2–2.6.4.2.3.

2.6.1   Sätenas inställning

2.6.1.1   Säten som går att ställa in ska skjutas till det bakersta läget.

2.6.1.2   Om det finns andra möjligheter att ställa in sätet (vertikalt, vinkel, ryggstöd osv.) ska det vara inställt i den position som anges av fordonstillverkaren.

2.6.1.3   Fjädrande säten ska låsas i den position som anges av tillverkaren.

2.6.2   Fördelning av passagerarnas vikt

2.6.2.1   Vikten som representerar varje passagerare ska vara 75 kg.

2.6.2.2   Varje passagerares vikt ska vara placerad på referenspunkten för sätet (dvs. sätets ”R-punkt”).

2.6.2.3   För fordon för särskilda ändamål gäller kravet i punkt 2.6.2.2 med nödvändiga anpassningar (till exempel vikten för en skadad person som ligger på båren när det rör sig om en ambulans).

2.6.3   Fördelning av tilläggsutrustningens vikt

2.6.3.1   Tilläggsutrustningens vikt ska fördelas i enlighet med tillverkarens specifikationer.

2.6.4   Nyttoviktens fördelning

2.6.4.1   M1-fordon

| 2.6.4.1.1 | För M1-fordon ska nyttovikten fördelas enligt tillverkarens specifikationer i överenskommelse med den tekniska tjänsten. |
| --- | --- |

2.6.4.1.1

För M1-fordon ska nyttovikten fördelas enligt tillverkarens specifikationer i överenskommelse med den tekniska tjänsten.

| 2.6.4.1.2 | För campingbilar ska den minsta nyttovikten (PM) uppfylla följande krav:



  där






  n | är det maximala antalet passagerare plus föraren, och |
| --- | --- | --- |
| L | är fordonets totala längd i meter. |

2.6.4.1.2

För campingbilar ska den minsta nyttovikten (PM) uppfylla följande krav:

Formula

där

n

är det maximala antalet passagerare plus föraren, och

L

är fordonets totala längd i meter.

2.6.4.2   N1-fordon

| 2.6.4.2.1 | För fordon med karosseri ska nyttovikten fördelas jämnt över lastytan. |
| --- | --- |

2.6.4.2.1

För fordon med karosseri ska nyttovikten fördelas jämnt över lastytan.

| 2.6.4.2.2 | För fordon utan karosseri (t.ex. chassi med hytt) ska tillverkaren ange de tillåtna ytterlägena för tyngdpunkten hos nyttovikten ökad med vikten för den utrustning som ska rymma lasten (karosseri, tank etc.) (exempelvis: från 0,50 m till 1,30 m framför den första bakaxeln). |
| --- | --- |

2.6.4.2.2

För fordon utan karosseri (t.ex. chassi med hytt) ska tillverkaren ange de tillåtna ytterlägena för tyngdpunkten hos nyttovikten ökad med vikten för den utrustning som ska rymma lasten (karosseri, tank etc.) (exempelvis: från 0,50 m till 1,30 m framför den första bakaxeln).

| 2.6.4.2.3 | För fordon som är avsedda att förses med en vändskiva ska tillverkaren ange minimi- och maximivärde för vändskivans placering. |
| --- | --- |

2.6.4.2.3

För fordon som är avsedda att förses med en vändskiva ska tillverkaren ange minimi- och maximivärde för vändskivans placering.

2.7   Ytterligare krav när fordonet kan dra en släpvagn

2.7.1   Kraven som avses i punkterna 2.2, 2.3 och 2.4 ska gälla med hänsyn tagen till kopplingens vikt och den högsta tekniskt tillåtna vikten vid kopplingspunkten.

2.7.2   Utan att det påverkar kraven i punkt 2.4 får den högsta tekniskt tillåtna vikten på bakaxeln (bakaxlarna) överskridas med maximalt 15 %.

2.7.2.1   När den högsta tekniskt tillåtna vikten på bakaxeln (bakaxlarna) överskrids med maximalt 15 % ska kraven i punkt 5.2 i bilaga II till kommissionens förordning (EU) nr 458/2011 (1) gälla.

2.7.2.2   I medlemsstater där vägtrafiklagstiftningen tillåter det, kan tillverkaren i en lämplig medföljande handling, till exempel instruktionsboken eller serviceboken, ange att den högsta tekniskt tillåtna lastvikten för fordonet får överskridas med det lägsta värdet av maximalt 10 % eller 100 kg.

Denna tillåtelse ska bara gälla när en släpvagn dras under de förhållanden som specificeras i punkt 2.7.2.1 och förutsatt att hastigheten begränsas till maximalt 100 km/tim.

3.   Släpvagnsvikt och vikten vid kopplingen

3.1   För den högsta tekniskt tillåtna släpvagnsvikten ska följande krav gälla:

3.1.1   Släpvagn med ett färdbromssystem

| 3.1.1.1 | Fordonets högsta tekniskt tillåtna släpvagnsvikt ska vara det lägsta av följande värden:






  a) | Den högsta tekniskt tillåtna släpvagnsvikten baserat på fordonets konstruktionsegenskaper och kopplingens styrka. |
| --- | --- | --- |

3.1.1.1

Fordonets högsta tekniskt tillåtna släpvagnsvikt ska vara det lägsta av följande värden:

a)

Den högsta tekniskt tillåtna släpvagnsvikten baserat på fordonets konstruktionsegenskaper och kopplingens styrka.

| b) | Dragfordonets högsta tekniskt tillåtna lastvikt. |
| --- | --- |

b)

Dragfordonets högsta tekniskt tillåtna lastvikt.

| c) | 1,5 gånger den högsta tekniskt tillåtna lastvikten för dragfordonet när det rör sig om ett terränggående fordon enligt definitionen i bilaga II till direktiv 2007/46/EG. |
| --- | --- |

c)

1,5 gånger den högsta tekniskt tillåtna lastvikten för dragfordonet när det rör sig om ett terränggående fordon enligt definitionen i bilaga II till direktiv 2007/46/EG.

| 3.1.1.2 | Den högsta tekniskt tillåtna släpvagnsvikten får dock under inga omständigheter överstiga 3 500 kg. |
| --- | --- |

3.1.1.2

Den högsta tekniskt tillåtna släpvagnsvikten får dock under inga omständigheter överstiga 3 500 kg.

3.1.2   Släpvagn utan färdbromssystem

| 3.1.2.1 | Den högsta tillåtna släpvagnsvikten ska vara det lägsta av följande värden:






  a) | Den högsta tekniskt tillåtna släpvagnsvikten baserat på fordonets konstruktionsegenskaper och kopplingens styrka. |
| --- | --- | --- |

3.1.2.1

Den högsta tillåtna släpvagnsvikten ska vara det lägsta av följande värden:

a)

Den högsta tekniskt tillåtna släpvagnsvikten baserat på fordonets konstruktionsegenskaper och kopplingens styrka.

| b) | Hälften av dragfordonets vikt i körklart skick. |
| --- | --- |

b)

Hälften av dragfordonets vikt i körklart skick.

| 3.1.2.2 | Den högsta tekniskt tillåtna släpvagnsvikten får under inga omständigheter överstiga 750 kg. |
| --- | --- |

3.1.2.2

Den högsta tekniskt tillåtna släpvagnsvikten får under inga omständigheter överstiga 750 kg.

3.2   Den högsta tekniskt tillåtna vikten vid kopplingspunkten får inte vara mindre än 4 % av den högsta tillåtna släpvagnsvikten och inte mindre än 25 kg.

3.3   Tillverkaren ska i instruktionsboken ange den högsta tekniskt tillåtna vikten vid kopplingspunkten, kopplingens fastgöringspunkter på dragfordonet, samt kopplingspunktens största tillåtna bakre överhäng.

3.4   Den högsta tekniskt tillåtna släpvagnsvikten får inte definieras med hänvisning till antalet passagerare.

4.   Fordonskombinationens vikt

Fordonskombinationens högsta tekniskt tillåtna lastvikt får inte överstiga summan av fordonets högsta tekniskt tillåtna lastvikt plus den högsta tekniskt tillåtna släpvagnsvikten.

Formula

5.   Förmåga att starta i motlut

| 5.1 | Dragfordonet ska klara att starta fordonskombinationen fem gånger i en uppförsbacke med en lutning på minst 12 % inom fem minuter. |
| --- | --- |

5.1

Dragfordonet ska klara att starta fordonskombinationen fem gånger i en uppförsbacke med en lutning på minst 12 % inom fem minuter.

| 5.2 | För att utföra provet som beskrivs i punkt 5.1 ska dragfordonet och släpvagnen lastas till fordonskombinationens högsta tekniskt tillåtna lastvikt. |
| --- | --- |

5.2

För att utföra provet som beskrivs i punkt 5.1 ska dragfordonet och släpvagnen lastas till fordonskombinationens högsta tekniskt tillåtna lastvikt.

DEL B

Fordon av kategorierna M2 och M3

1.   Största tillåtna mått

| 1.1 | Måtten får inte överstiga följande värden:






  1.1.1 | Längd:






  a) | Fordon med två axlar och en sektion: 13,50 m. |
| --- | --- | --- | --- |

1.1

Måtten får inte överstiga följande värden:

1.1.1

Längd:

a)

Fordon med två axlar och en sektion: 13,50 m.

| b) | Fordon med tre eller fler axlar och en sektion: 15,00 m. |
| --- | --- |

b)

Fordon med tre eller fler axlar och en sektion: 15,00 m.

| c) | Ledat fordon: 18,75 m. |
| --- | --- |

c)

Ledat fordon: 18,75 m.

| 1.1.2 | Bredd: 2,55 m. |
| --- | --- |

1.1.2

Bredd: 2,55 m.

| 1.1.3 | Höjd: 4,00 m. |
| --- | --- |

1.1.3

Höjd: 4,00 m.

| 1.2 | Vid mätningar av längd, bredd och höjd ska fordonets vikt vara vikten i körklart skick och fordonet ska stå på en plan, horisontell yta med däcktryck enligt tillverkarens rekommendationer. |
| --- | --- |

1.2

Vid mätningar av längd, bredd och höjd ska fordonets vikt vara vikten i körklart skick och fordonet ska stå på en plan, horisontell yta med däcktryck enligt tillverkarens rekommendationer.

| 1.3 | Det är endast de enheter och den utrustning som avses i tillägg 1 till denna bilaga som inte ska tas med i beräkningen när längd, bredd och höjd fastställs. |
| --- | --- |

1.3

Det är endast de enheter och den utrustning som avses i tillägg 1 till denna bilaga som inte ska tas med i beräkningen när längd, bredd och höjd fastställs.

2.   Viktfördelning för fordon med karosseri

2.1   Beräkningsmetod

Beteckningar

| M | den högsta tekniskt tillåtna lastvikten |
| --- | --- |
| TM | den högsta tekniskt tillåtna släpvagnsvikten |
| MC | kombinationens högsta tekniskt tillåtna lastvikt |
| mi | den högsta tekniskt tillåtna lastvikten på singelaxeln ”i”, där ”i” varierar från 1 till fordonets totala antal axlar |
| mc | den högsta tekniskt tillåtna vikten vid kopplingspunkten |
| μj | den högsta tekniskt tillåtna vikten på axelgruppen ”j”, där ”j” varierar från 1 till det totala antalet axelgrupper |

M

den högsta tekniskt tillåtna lastvikten

TM

den högsta tekniskt tillåtna släpvagnsvikten

MC

kombinationens högsta tekniskt tillåtna lastvikt

mi

den högsta tekniskt tillåtna lastvikten på singelaxeln ”i”, där ”i” varierar från 1 till fordonets totala antal axlar

mc

den högsta tekniskt tillåtna vikten vid kopplingspunkten

μj

den högsta tekniskt tillåtna vikten på axelgruppen ”j”, där ”j” varierar från 1 till det totala antalet axelgrupper

2.1.1   Lämpliga beräkningar ska göras för att säkerställa att nedanstående krav uppfylls för varje teknisk konfiguration inom typen.

2.1.2   För fordon som är utrustade med belastningsbara axlar ska nedanstående beräkningar göras med axlarnas upphängning belastad enligt normal körklar konfiguration.

2.2   Allmänna krav

2.2.1   Summan av de högsta tekniskt tillåtna vikterna på singelaxlarna plus summan av de högsta tekniskt tillåtna vikterna på axelgrupperna får inte vara lägre än den högsta tekniskt tillåtna lastvikten för fordonet.

Formula.

2.2.2   Fordonets vikt i körklart skick plus tilläggsutrustningens vikt, passagerarnas vikt, vikterna ”WP” och ”B” enligt punkt 2.2.3, kopplingens vikt om den inte ingår i vikten i körklart skick, samt den högsta tekniskt tillåtna vikten vid kopplingspunkten får inte överstiga den högsta tekniskt tillåtna lastvikten.

2.2.3   Lastfördelning

2.2.3.1   Beteckningar

| P | antalet säten, förutom förarens och besättningsmedlemmens (-medlemmarnas) |
| --- | --- |
| Q | vikten för en passagerare i kg |
| Qc | vikten för en besättningsmedlem i kg |
| S1 | area i m2 för stående passagerare |
| SP | antalet stående passagerare enligt tillverkarens uppgifter |
| Ssp | nominellt utrymme för en stående passagerare i m2 |
| WP | antalet rullstolsutrymmen multiplicerat med de 250 kg som motsvarar vikten för en rullstol med användare |
| V | bagageutrymmenas totala volym i m3, inklusive bagagerum, bagagehyllor och skidboxar |
| B | den högsta tillåtna vikten för bagaget i kg enligt tillverkarens uppgifter, inklusive den högsta tillåtna vikten (B’) som får transporteras i en eventuell skidbox |

P

antalet säten, förutom förarens och besättningsmedlemmens (-medlemmarnas)

Q

vikten för en passagerare i kg

Qc

vikten för en besättningsmedlem i kg

S1

area i m2 för stående passagerare

SP

antalet stående passagerare enligt tillverkarens uppgifter

Ssp

nominellt utrymme för en stående passagerare i m2

WP

antalet rullstolsutrymmen multiplicerat med de 250 kg som motsvarar vikten för en rullstol med användare

V

bagageutrymmenas totala volym i m3, inklusive bagagerum, bagagehyllor och skidboxar

B

den högsta tillåtna vikten för bagaget i kg enligt tillverkarens uppgifter, inklusive den högsta tillåtna vikten (B’) som får transporteras i en eventuell skidbox

2.2.3.2   Vikterna Q och Qc för de sittande passagerarna ska placeras i sätenas referenspunkter (dvs. sätenas ”R-punkter”).

2.2.3.3   Vikten som motsvarar antalet stående passagerare (SP) med vikten Q ska fördelas jämnt över den yta som är avsedd för stående passagerare (S1).

2.2.3.4   När så är tillämpligt ska vikten WP fördelas jämnt över alla rullstolsutrymmen.

2.2.3.5   En vikt motsvarande B (i kg) ska fördelas jämnt över bagageutrymmena.

2.2.3.6   En vikt motsvarande B’ (i kg) ska placeras i skidboxens tyngdpunkt.

2.2.3.7   Den högsta tekniskt tillåtna vikten vid kopplingspunkten ska placeras vid kopplingspunkten, vars bakre överhäng anges av fordonstillverkaren.

2.2.3.8   Värden för Q och Ssp

| Fordonsklass | Q (kg) | Ssp (m2) |
| --- | --- | --- |
| Klass I och A | 68 | 0,125 m2 |
| Klass II | 71 | 0,15 m2 |
| Klass III och B | 71 | Ej tillämpligt |

Fordonsklass

Q (kg)

Ssp (m2)

Klass I och A

68

0,125 m2

Klass II

71

0,15 m2

Klass III och B

71

Ej tillämpligt

Vikten som representerar varje besättningsmedlem ska vara 75 kg.

2.2.3.9   Antalet stående passagerare får inte överskrida värdet S1/Ssp, där Ssp är det nominella utrymmet för en stående passagerare enligt specifikationen i tabellen i punkt 2.2.3.8.

2.2.3.10   Den högsta tillåtna vikten för bagaget ska ha ett värde som inte är lägre än Formula.

2.2.4   Beräkningar

2.2.4.1   Att kraven i punkt 2.2.2 uppfylls ska verifieras för alla inredningskonfigurationer.

2.2.4.2   Under de förhållanden som specificeras i punkt 2.2.3 får vikten på varje singelaxel och varje axelgrupp inte överskrida den högsta tekniskt tillåtna vikten på denna axel eller axelgrupp.

2.2.4.3   För fordon där antalet säten kan varieras och som har en yta tillgänglig för stående passagerare (S1) samt är utrustade för transport av rullstolar, ska uppfyllandet av kraven i punkterna 2.2.2 och 2.2.4.2 verifieras för vart och ett av följande förhållanden, utifrån vad som är tillämpligt:

| a) | Med alla tillgängliga sittplatser upptagna och den återstående ytan fylld av stående passagerare (upp till den kapacitetsgräns för stående passagerare som angetts av tillverkaren, om så många ryms) och, om utrymme då återstår, alla rullstolsutrymmen upptagna. |
| --- | --- |

a)

Med alla tillgängliga sittplatser upptagna och den återstående ytan fylld av stående passagerare (upp till den kapacitetsgräns för stående passagerare som angetts av tillverkaren, om så många ryms) och, om utrymme då återstår, alla rullstolsutrymmen upptagna.

| b) | Med alla tillgängliga ståplatsytor upptagna (upp till den kapacitetsgräns för stående passagerare som angetts av tillverkaren) och återstående sittplatser upptagna av sittande passagerare och, om utrymme då återstår, alla rullstolsutrymmen upptagna. |
| --- | --- |

b)

Med alla tillgängliga ståplatsytor upptagna (upp till den kapacitetsgräns för stående passagerare som angetts av tillverkaren) och återstående sittplatser upptagna av sittande passagerare och, om utrymme då återstår, alla rullstolsutrymmen upptagna.

| c) | Med alla tillgängliga rullstolsutrymmen upptagna och den återstående ytan fylld av stående passagerare (upp till den kapacitetsgräns för stående passagerare som angetts av tillverkaren, om så många ryms) och de återstående sittplatserna som är tillgängliga för användning upptagna. |
| --- | --- |

c)

Med alla tillgängliga rullstolsutrymmen upptagna och den återstående ytan fylld av stående passagerare (upp till den kapacitetsgräns för stående passagerare som angetts av tillverkaren, om så många ryms) och de återstående sittplatserna som är tillgängliga för användning upptagna.

2.2.5   När fordonet är lastat enligt specifikationen i punkt 2.2.2 får vikten som motsvarar lasten på den främre styraxeln (de främre styraxlarna) under inga omständigheter vara mindre än 20 % av den högsta tekniskt tillåtna lastvikten M.

2.2.6   När ett fordon ska typgodkännas för mer än en klass, ska kraven i avsnitt 2 gälla för varje enskild klass.

3.   Dragkapacitet

| 3.1 | Fordonskombinationens högsta tekniskt tillåtna lastvikt får inte överstiga summan av fordonets högsta tekniskt tillåtna lastvikt plus den högsta tekniskt tillåtna släpvagnsvikten. |
| --- | --- |

3.1

Fordonskombinationens högsta tekniskt tillåtna lastvikt får inte överstiga summan av fordonets högsta tekniskt tillåtna lastvikt plus den högsta tekniskt tillåtna släpvagnsvikten.

Formula

| 3.2 | Den högsta tekniskt tillåtna släpvagnsvikten får inte överstiga 3 500 kg. |
| --- | --- |

3.2

Den högsta tekniskt tillåtna släpvagnsvikten får inte överstiga 3 500 kg.

4.   Högsta tekniskt tillåtna vikt vid kopplingspunkten

| 4.1 | Den högsta tekniskt tillåtna vikten vid kopplingspunkten ska vara det högsta värdet av minst 4 % av den högsta tekniskt tillåtna släpvagnsvikten eller 25 kg. |
| --- | --- |

4.1

Den högsta tekniskt tillåtna vikten vid kopplingspunkten ska vara det högsta värdet av minst 4 % av den högsta tekniskt tillåtna släpvagnsvikten eller 25 kg.

| 4.2 | Tillverkaren ska i instruktionsboken specificera villkoren för montering av kopplingen på motorfordonet. |
| --- | --- |

4.2

Tillverkaren ska i instruktionsboken specificera villkoren för montering av kopplingen på motorfordonet.

| 4.2.1 | När så är tillämpligt ska de villkor som avses i punkt 4.2 innefatta den högsta tekniskt tillåtna vikten vid dragfordonets kopplingspunkt, den högsta tekniskt tillåtna vikten för kopplingsanordningen, monteringspunkterna för kopplingen och det största tillåtna bakre överhänget för kopplingen. |
| --- | --- |

4.2.1

När så är tillämpligt ska de villkor som avses i punkt 4.2 innefatta den högsta tekniskt tillåtna vikten vid dragfordonets kopplingspunkt, den högsta tekniskt tillåtna vikten för kopplingsanordningen, monteringspunkterna för kopplingen och det största tillåtna bakre överhänget för kopplingen.

5.   Förmåga att starta i motlut

| 5.1 | Fordon som är konstruerade för att dra en släpvagn ska klara att starta fem gånger inom fem minuter i en uppförsbacke med minst 12 % lutning. |
| --- | --- |

5.1

Fordon som är konstruerade för att dra en släpvagn ska klara att starta fem gånger inom fem minuter i en uppförsbacke med minst 12 % lutning.

| 5.2 | För att utföra det prov som beskrivs i punkt 5.1 ska dragfordonet och släpvagnen lastas till fordonskombinationens högsta tekniskt tillåtna lastvikt. |
| --- | --- |

5.2

För att utföra det prov som beskrivs i punkt 5.1 ska dragfordonet och släpvagnen lastas till fordonskombinationens högsta tekniskt tillåtna lastvikt.

6.   Motoreffekt

| 6.1 | Motorn ska ha en motoreffekt på minst 5 kW per ton räknat på fordonskombinationens högsta tekniskt tillåtna lastvikt eller på enbart fordonets högsta tekniskt tillåtna lastvikt om fordonet inte är konstruerat för att dra en släpvagn. |
| --- | --- |

6.1

Motorn ska ha en motoreffekt på minst 5 kW per ton räknat på fordonskombinationens högsta tekniskt tillåtna lastvikt eller på enbart fordonets högsta tekniskt tillåtna lastvikt om fordonet inte är konstruerat för att dra en släpvagn.

| 6.2 | Motoreffekten ska mätas i enlighet med rådets direktiv 80/1269/EEG (2) eller FN/ECE-föreskrifter nr 85 (3). |
| --- | --- |

6.2

Motoreffekten ska mätas i enlighet med rådets direktiv 80/1269/EEG (2) eller FN/ECE-föreskrifter nr 85 (3).

7.   Manövreringsförmåga

| 7.1 | Fordonet ska kunna manövreras åt båda hållen i en komplett cirkelbana på 360° enligt figur 1 i tillägg 3 till denna bilaga utan att någon av fordonets yttersta punkter går utanför den yttre cirkeln eller innanför den inre cirkeln. |
| --- | --- |

7.1

Fordonet ska kunna manövreras åt båda hållen i en komplett cirkelbana på 360° enligt figur 1 i tillägg 3 till denna bilaga utan att någon av fordonets yttersta punkter går utanför den yttre cirkeln eller innanför den inre cirkeln.

| 7.1.1 | Provet ska utföras såväl med olastat fordon (dvs. vid vikten i körklart skick) som med fordonet lastat till dess högsta tekniskt tillåtna lastvikt. |
| --- | --- |

7.1.1

Provet ska utföras såväl med olastat fordon (dvs. vid vikten i körklart skick) som med fordonet lastat till dess högsta tekniskt tillåtna lastvikt.

| 7.1.2 | Vid tillämpningen av punkt 7.1 ska delarna som tillåts sticka utanför fordonets bredd enligt tillägg 1 till denna bilaga inte räknas med. |
| --- | --- |

7.1.2

Vid tillämpningen av punkt 7.1 ska delarna som tillåts sticka utanför fordonets bredd enligt tillägg 1 till denna bilaga inte räknas med.

| 7.2 | För fordon med en belastningsbar axel ska kraven i punkt 7.1 även gälla när den belastningsbara axeln (en eller flera) är i drift. |
| --- | --- |

7.2

För fordon med en belastningsbar axel ska kraven i punkt 7.1 även gälla när den belastningsbara axeln (en eller flera) är i drift.

| 7.3 | Att kraven i avsnitt 7.1 uppfylls ska verifieras enligt följande:






  7.3.1 | Fordonet ska manövreras inuti en cirkelbana som begränsas av två koncentriska cirklar, där den yttre cirkeln har en radie på 12,50 m och den inre cirkeln har en radie på 5,30 m. |
| --- | --- | --- |

7.3

Att kraven i avsnitt 7.1 uppfylls ska verifieras enligt följande:

7.3.1

Fordonet ska manövreras inuti en cirkelbana som begränsas av två koncentriska cirklar, där den yttre cirkeln har en radie på 12,50 m och den inre cirkeln har en radie på 5,30 m.

| 7.3.2 | Punkten ytterst och längst fram på fordonet ska följa den yttre cirkelns kontur (se figur 1 i tillägg 3 till denna bilaga). |
| --- | --- |

7.3.2

Punkten ytterst och längst fram på fordonet ska följa den yttre cirkelns kontur (se figur 1 i tillägg 3 till denna bilaga).

8.   Bakre utsvängning

8.1   Fordon med en sektion

8.1.1   Fordonet ska provas i enlighet med den inkörningsprovning som beskrivs i punkt 8.1.2.

8.1.2   Inkörningsprovning

Fordonet ska stå stilla och ett vertikalt plan som tangerar fordonets sida och är vänt ut från cirkeln ska bestämmas genom att en linje markeras på marken.

Fordonet ska föras från en rak linje in i cirkelområdet enligt figur 1 med dess framhjul vridna så att punkten allra längst fram på fordonet följer konturen på yttercirkeln (se figur 2a i tillägg 3 till denna bilaga).

8.1.3   Fordonets vikt ska vara vikten i körklart skick.

8.1.4   Den maximala bakre utsvängningen får inte överstiga 0,60 m.

8.2   Fordon med två eller fler sektioner

8.2.1   Kraven i punkt 8.1 ska gälla med nödvändiga anpassningar för fordon med två eller fler sektioner.

I dessa fall ska de fasta sektionerna (två eller fler) riktas in efter planet enligt figur 2 b i tillägg 3 till denna bilaga.

DEL C

Fordon av kategorierna N2 och N3

1.   Största tillåtna mått

| 1.1 | Måtten får inte överstiga följande värden:






  1.1.1 | Längd: 12,00 m. |
| --- | --- | --- |

1.1

Måtten får inte överstiga följande värden:

1.1.1

Längd: 12,00 m.

| 1.1.2 | Bredd:






  a) | 2,55 m för alla fordon. |
| --- | --- | --- |

1.1.2

Bredd:

a)

2,55 m för alla fordon.

| b) | 2,60 m för fordon med ett karosseri med isolerade väggar med åtminstone 45 mm tjocklek, enligt tillägg 2 till bilaga II till direktiv 2007/46/EG. |
| --- | --- |

b)

2,60 m för fordon med ett karosseri med isolerade väggar med åtminstone 45 mm tjocklek, enligt tillägg 2 till bilaga II till direktiv 2007/46/EG.

| 1.1.3 | c) Höjd: 4,00 m. |
| --- | --- |

1.1.3

c) Höjd: 4,00 m.

| 1.2 | Vid mätningar av längd, bredd och höjd ska fordonets vikt vara vikten i körklart skick och fordonet ska stå på en plan, horisontell yta med däcktryck enligt tillverkarens rekommendationer. |
| --- | --- |

1.2

Vid mätningar av längd, bredd och höjd ska fordonets vikt vara vikten i körklart skick och fordonet ska stå på en plan, horisontell yta med däcktryck enligt tillverkarens rekommendationer.

| 1.3 | Det är endast de enheter och den utrustning som avses i tillägg 1 till denna bilaga som inte ska tas med i beräkningen när längd, bredd och höjd fastställs. |
| --- | --- |

1.3

Det är endast de enheter och den utrustning som avses i tillägg 1 till denna bilaga som inte ska tas med i beräkningen när längd, bredd och höjd fastställs.

2.   Viktfördelning för fordon med karosseri

2.1   Beräkningsmetod

Beteckningar

| M | den högsta tekniskt tillåtna lastvikten |
| --- | --- |
| TM | den högsta tekniskt tillåtna släpvagnsvikten |
| MC | fordonskombinationens högsta tekniskt tillåtna lastvikt |
| mi | den högsta tekniskt tillåtna vikten på singelaxeln ”i”, där ”i” varierar från 1 till fordonets totala antal axlar |
| mc | den högsta tekniskt tillåtna vikten vid kopplingspunkten |
| μj | den högsta tekniskt tillåtna vikten på axelgruppen ”j”, där ”j” varierar från 1 till det totala antalet axelgrupper |

M

den högsta tekniskt tillåtna lastvikten

TM

den högsta tekniskt tillåtna släpvagnsvikten

MC

fordonskombinationens högsta tekniskt tillåtna lastvikt

mi

den högsta tekniskt tillåtna vikten på singelaxeln ”i”, där ”i” varierar från 1 till fordonets totala antal axlar

mc

den högsta tekniskt tillåtna vikten vid kopplingspunkten

μj

den högsta tekniskt tillåtna vikten på axelgruppen ”j”, där ”j” varierar från 1 till det totala antalet axelgrupper

| 2.1.1 | Lämpliga beräkningar ska göras för att säkerställa att kraven i punkterna 2.2 och 2.3 uppfylls för varje teknisk konfiguration inom fordonstypen. |
| --- | --- |

2.1.1

Lämpliga beräkningar ska göras för att säkerställa att kraven i punkterna 2.2 och 2.3 uppfylls för varje teknisk konfiguration inom fordonstypen.

| 2.1.2 | För fordon utrustade med belastningsbara axlar ska de beräkningar som krävs enligt punkterna 2.2 och 2.3 göras med de belastningsbara axlarnas upphängning i normal körklar konfiguration. |
| --- | --- |

2.1.2

För fordon utrustade med belastningsbara axlar ska de beräkningar som krävs enligt punkterna 2.2 och 2.3 göras med de belastningsbara axlarnas upphängning i normal körklar konfiguration.

| 2.1.3 | För fordon utrustade med lyftaxlar ska de beräkningar som krävs enligt punkterna 2.2 och 2.3 göras med nedsänkta axlar. |
| --- | --- |

2.1.3

För fordon utrustade med lyftaxlar ska de beräkningar som krävs enligt punkterna 2.2 och 2.3 göras med nedsänkta axlar.

2.2   Allmänna krav

| 2.2.1 | Summan av de högsta tekniskt tillåtna vikterna på singelaxlarna plus summan av de högsta tekniskt tillåtna vikterna på axelgrupperna får inte vara lägre än den högsta tekniskt tillåtna lastvikten för fordonet. |
| --- | --- |

2.2.1

Summan av de högsta tekniskt tillåtna vikterna på singelaxlarna plus summan av de högsta tekniskt tillåtna vikterna på axelgrupperna får inte vara lägre än den högsta tekniskt tillåtna lastvikten för fordonet.

Formula

| 2.2.2 | För varje axelgrupp med beteckningen ”j” får summan av de högsta tekniskt tillåtna vikterna på dess axlar inte vara mindre än den högsta tekniskt tillåtna vikten på axelgruppen.
  Dessutom får ingen av vikterna mi vara mindre än den del av μj som vilar på axeln ”i” enligt viktfördelningen för denna axelgrupp. |
| --- | --- |

2.2.2

För varje axelgrupp med beteckningen ”j” får summan av de högsta tekniskt tillåtna vikterna på dess axlar inte vara mindre än den högsta tekniskt tillåtna vikten på axelgruppen.

Dessutom får ingen av vikterna mi vara mindre än den del av μj som vilar på axeln ”i” enligt viktfördelningen för denna axelgrupp.

2.3   Särskilda krav

| 2.3.1 | Vikten för fordonet i körklart skick, plus tilläggsutrustningens vikt, passagerarnas vikt, kopplingens vikt om den inte ingår i vikten i körklart skick, samt den högsta tekniskt tillåtna vikten vid kopplingspunkten får inte överskrida den högsta tekniskt tillåtna lastvikten för fordonet. |
| --- | --- |

2.3.1

Vikten för fordonet i körklart skick, plus tilläggsutrustningens vikt, passagerarnas vikt, kopplingens vikt om den inte ingår i vikten i körklart skick, samt den högsta tekniskt tillåtna vikten vid kopplingspunkten får inte överskrida den högsta tekniskt tillåtna lastvikten för fordonet.

| 2.3.2 | När fordonet är lastat till dess högsta tekniskt tillåtna lastvikt får vikten som är fördelad på en axel ”i” inte överstiga vikten mi för denna axel, och vikten på axelgruppen ”j” får inte överstiga vikten μj. |
| --- | --- |

2.3.2

När fordonet är lastat till dess högsta tekniskt tillåtna lastvikt får vikten som är fördelad på en axel ”i” inte överstiga vikten mi för denna axel, och vikten på axelgruppen ”j” får inte överstiga vikten μj.

| 2.3.3 | Kraven i punkt 2.3.2 ska uppfyllas för följande lastkonfigurationer:






  2.3.3.1 | Likformig fördelning av nyttovikten:
  Fordonets vikt ska vara vikten i körklart skick plus tilläggsutrustningens vikt, passagerarnas vikt placerad på sätenas referenspunkter, kopplingens vikt (om den inte ingår i vikten i körklart skick), den högsta tillåtna vikten vid kopplingspunkten samt nyttovikten jämnt fördelad över lastytan. |
| --- | --- | --- |

2.3.3

Kraven i punkt 2.3.2 ska uppfyllas för följande lastkonfigurationer:

2.3.3.1

Likformig fördelning av nyttovikten:

Fordonets vikt ska vara vikten i körklart skick plus tilläggsutrustningens vikt, passagerarnas vikt placerad på sätenas referenspunkter, kopplingens vikt (om den inte ingår i vikten i körklart skick), den högsta tillåtna vikten vid kopplingspunkten samt nyttovikten jämnt fördelad över lastytan.

| 2.3.3.2 | Ej likformig fördelning av nyttovikten:
  Fordonets vikt ska vara vikten i körklart skick plus tilläggsutrustningens vikt, passagerarnas vikt placerad på sätenas referenspunkter, kopplingens vikt (om den inte ingår i vikten i körklart skick), den högsta tillåtna vikten vid kopplingspunkten samt nyttovikten placerad enligt tillverkarens specifikationer.
  I dessa fall ska tillverkaren ange de yttersta tillåtna gränserna för tyngdpunkten för nyttovikten och/eller karosseriet och/eller utrustning eller inredningsdetaljer (till exempel: från 0,50 m till 1,30 m framför den första bakaxeln). |
| --- | --- |

2.3.3.2

Ej likformig fördelning av nyttovikten:

Fordonets vikt ska vara vikten i körklart skick plus tilläggsutrustningens vikt, passagerarnas vikt placerad på sätenas referenspunkter, kopplingens vikt (om den inte ingår i vikten i körklart skick), den högsta tillåtna vikten vid kopplingspunkten samt nyttovikten placerad enligt tillverkarens specifikationer.

I dessa fall ska tillverkaren ange de yttersta tillåtna gränserna för tyngdpunkten för nyttovikten och/eller karosseriet och/eller utrustning eller inredningsdetaljer (till exempel: från 0,50 m till 1,30 m framför den första bakaxeln).

| 2.3.3.3 | Kombination av likformig och ej likformig fördelning:
  Kraven i punkterna 2.3.3.1 och 2.3.3.2 ska vara uppfyllda samtidigt.
  Till exempel en lastbil med tipp (fördelad last) som är utrustad med en extra kran (lokaliserad last). |
| --- | --- |

2.3.3.3

Kombination av likformig och ej likformig fördelning:

Kraven i punkterna 2.3.3.1 och 2.3.3.2 ska vara uppfyllda samtidigt.

Till exempel en lastbil med tipp (fördelad last) som är utrustad med en extra kran (lokaliserad last).

| 2.3.3.4 | Vikt överförd av vändskivan (dragfordon för påhängsvagn):
  Fordonets vikt ska vara vikten i körklart skick plus tilläggsutrustningens vikt, passagerarnas vikt placerad på sätenas referenspunkter, kopplingens vikt (om den inte ingår i vikten i körklart skick) samt den högsta tillåtna vikten vid vändskivans kopplingspunkt som är placerad enligt tillverkarens specifikationer (minimi- och maximivärde för vändskivans placering). |
| --- | --- |

2.3.3.4

Vikt överförd av vändskivan (dragfordon för påhängsvagn):

Fordonets vikt ska vara vikten i körklart skick plus tilläggsutrustningens vikt, passagerarnas vikt placerad på sätenas referenspunkter, kopplingens vikt (om den inte ingår i vikten i körklart skick) samt den högsta tillåtna vikten vid vändskivans kopplingspunkt som är placerad enligt tillverkarens specifikationer (minimi- och maximivärde för vändskivans placering).

| 2.3.3.5 | Kraven i punkt 2.3.3.1 ska alltid vara uppfyllda när fordonet är utrustat med ett plant lastutrymme. |
| --- | --- |

2.3.3.5

Kraven i punkt 2.3.3.1 ska alltid vara uppfyllda när fordonet är utrustat med ett plant lastutrymme.

| 2.3.4 | När fordonet är lastat till sin högsta tekniskt tillåtna lastvikt, plus vikten för kopplingen om den inte ingår i vikten i körklart skick och den högsta tillåtna vikten vid kopplingspunkten, på ett sådant sätt att den högsta tillåtna vikten på den bakre axelgruppen (μ) eller den högsta tillåtna vikten på den bakre axeln (m) uppnås, får vikten på den främre styraxeln (de främre styraxlarna) inte vara mindre än 20 % av fordonets högsta tekniskt tillåtna lastvikt. |
| --- | --- |

2.3.4

När fordonet är lastat till sin högsta tekniskt tillåtna lastvikt, plus vikten för kopplingen om den inte ingår i vikten i körklart skick och den högsta tillåtna vikten vid kopplingspunkten, på ett sådant sätt att den högsta tillåtna vikten på den bakre axelgruppen (μ) eller den högsta tillåtna vikten på den bakre axeln (m) uppnås, får vikten på den främre styraxeln (de främre styraxlarna) inte vara mindre än 20 % av fordonets högsta tekniskt tillåtna lastvikt.

| 2.3.5 | När det gäller fordon för särskilda ändamål av kategorierna N2 och N3 ska den tekniska tjänsten kontrollera att de uppfyller kraven i avsnitt 2 i samförstånd med tillverkaren, med hänsyn tagen till fordonets specifika konstruktion (till exempel mobilkranar). |
| --- | --- |

2.3.5

När det gäller fordon för särskilda ändamål av kategorierna N2 och N3 ska den tekniska tjänsten kontrollera att de uppfyller kraven i avsnitt 2 i samförstånd med tillverkaren, med hänsyn tagen till fordonets specifika konstruktion (till exempel mobilkranar).

3.   Dragkapacitet

| 3.1 | Fordonskombinationens högsta tekniskt tillåtna lastvikt får inte överstiga summan av fordonets högsta tekniskt tillåtna lastvikt plus den högsta tekniskt tillåtna släpvagnsvikten. |
| --- | --- |

3.1

Fordonskombinationens högsta tekniskt tillåtna lastvikt får inte överstiga summan av fordonets högsta tekniskt tillåtna lastvikt plus den högsta tekniskt tillåtna släpvagnsvikten.

Formula

4.   Förmåga att starta i motlut och stigningsförmåga

| 4.1 | Fordon som är konstruerade för att dra en släpvagn och som är lastade till fordonskombinationens högsta tekniskt tillåtna lastvikt ska kunna starta fem gånger inom fem minuter i en uppförsbacke med minst 12 % lutning. |
| --- | --- |

4.1

Fordon som är konstruerade för att dra en släpvagn och som är lastade till fordonskombinationens högsta tekniskt tillåtna lastvikt ska kunna starta fem gånger inom fem minuter i en uppförsbacke med minst 12 % lutning.

| 4.2 | I fråga om stigningsförmåga ska terränggående fordon provas enligt de tekniska kraven i bilaga II. |
| --- | --- |

4.2

I fråga om stigningsförmåga ska terränggående fordon provas enligt de tekniska kraven i bilaga II.

| 4.2.1 | Kraven i avsnitt 5 i tillägg 1 till bilaga II till direktiv 2007/46/EG ska också tillämpas. |
| --- | --- |

4.2.1

Kraven i avsnitt 5 i tillägg 1 till bilaga II till direktiv 2007/46/EG ska också tillämpas.

5.   Motoreffekt

| 5.1 | Fordon ska ha en motoreffekt på minst 5 kW per ton räknat på fordonskombinationens högsta tekniskt tillåtna lastvikt. |
| --- | --- |

5.1

Fordon ska ha en motoreffekt på minst 5 kW per ton räknat på fordonskombinationens högsta tekniskt tillåtna lastvikt.

| 5.1.1 | För dragfordon för släpvagn eller dragfordon för påhängsvagn som är avsett för transport av odelbara laster ska motoreffekten vara minst 2 kW per ton räknat på fordonskombinationens högsta tekniskt tillåtna lastvikt. |
| --- | --- |

5.1.1

För dragfordon för släpvagn eller dragfordon för påhängsvagn som är avsett för transport av odelbara laster ska motoreffekten vara minst 2 kW per ton räknat på fordonskombinationens högsta tekniskt tillåtna lastvikt.

| 5.2 | Motoreffekten ska mätas i enlighet med direktiv 80/1269/EEG eller FN/ECE-föreskrifter nr 85. |
| --- | --- |

5.2

Motoreffekten ska mätas i enlighet med direktiv 80/1269/EEG eller FN/ECE-föreskrifter nr 85.

6.   Manövreringsförmåga

| 6.1 | Fordonet ska kunna manövreras åt båda hållen i en komplett cirkelbana på 360° enligt figur 1 i tillägg 3 till denna bilaga utan att någon av fordonets yttersta punkter går utanför den yttre cirkeln eller innanför den inre cirkeln. |
| --- | --- |

6.1

Fordonet ska kunna manövreras åt båda hållen i en komplett cirkelbana på 360° enligt figur 1 i tillägg 3 till denna bilaga utan att någon av fordonets yttersta punkter går utanför den yttre cirkeln eller innanför den inre cirkeln.

| 6.1.1 | Provet ska utföras såväl med olastat fordon (dvs. vid vikten i körklart skick) som med fordonet lastat till dess högsta tekniskt tillåtna lastvikt. |
| --- | --- |

6.1.1

Provet ska utföras såväl med olastat fordon (dvs. vid vikten i körklart skick) som med fordonet lastat till dess högsta tekniskt tillåtna lastvikt.

| 6.1.2 | Vid tillämpningen av punkt 6.1 ska delarna som tillåts sticka utanför fordonets bredd enligt tillägg 1 till denna bilaga inte räknas med. |
| --- | --- |

6.1.2

Vid tillämpningen av punkt 6.1 ska delarna som tillåts sticka utanför fordonets bredd enligt tillägg 1 till denna bilaga inte räknas med.

| 6.2 | För fordon med axellyftanordningar ska kraven i punkt 6.1 även gälla med lyftaxeln (lyftaxlarna) i upplyft läge och med de belastningsbara axlarna (en eller flera) i drift. |
| --- | --- |

6.2

För fordon med axellyftanordningar ska kraven i punkt 6.1 även gälla med lyftaxeln (lyftaxlarna) i upplyft läge och med de belastningsbara axlarna (en eller flera) i drift.

| 6.3 | Kraven i punkt 6.1 ska verifieras enligt följande:






  6.3.1 | Fordonet ska manövreras inuti ett cirkelområde som begränsas av två koncentriska cirklar, där den yttre cirkeln har en radie på 12,50 m och den inre cirkeln har en radie på 5,30 m. |
| --- | --- | --- |

6.3

Kraven i punkt 6.1 ska verifieras enligt följande:

6.3.1

Fordonet ska manövreras inuti ett cirkelområde som begränsas av två koncentriska cirklar, där den yttre cirkeln har en radie på 12,50 m och den inre cirkeln har en radie på 5,30 m.

| 6.3.2 | Punkten ytterst och längst fram på motorfordonet ska följa den yttre cirkelns kontur (se figur 1 i tillägg 3 till denna bilaga). |
| --- | --- |

6.3.2

Punkten ytterst och längst fram på motorfordonet ska följa den yttre cirkelns kontur (se figur 1 i tillägg 3 till denna bilaga).

7.   Maximal bakre utsvängning

7.1   Fordonet ska provas i enlighet med den stationära provningsmetod som beskrivs i punkt 7.1.1.

7.1.1   Stationär provningsmetod

| 7.1.1.2 | Fordonet ska stå stilla och ha de främre styrda hjulen riktade så att om fordonet rörde sig skulle dess yttersta punkt göra en cirkel med en radie på 12,50 m.
  Ett vertikalt plan som tangerar fordonets sida och är vänt ut från cirkeln ska bestämmas genom att en linje markeras på marken.
  Fordonet ska röra sig framåt så att punkten allra längst fram på fordonet följer konturen av den yttre cirkeln med en radie på 12,50 m. |
| --- | --- |

7.1.1.2

Fordonet ska stå stilla och ha de främre styrda hjulen riktade så att om fordonet rörde sig skulle dess yttersta punkt göra en cirkel med en radie på 12,50 m.

Ett vertikalt plan som tangerar fordonets sida och är vänt ut från cirkeln ska bestämmas genom att en linje markeras på marken.

Fordonet ska röra sig framåt så att punkten allra längst fram på fordonet följer konturen av den yttre cirkeln med en radie på 12,50 m.

7.2   Den maximala bakre utsvängningen får inte överstiga följande värden (se figur 3 i tillägg 3 till denna bilaga):

| a) | 0,80 m. |
| --- | --- |

a)

0,80 m.

| b) | 1,00 m om fordonet är utrustat med en axellyftanordning och axeln är upplyft från marken. |
| --- | --- |

b)

1,00 m om fordonet är utrustat med en axellyftanordning och axeln är upplyft från marken.

| c) | 1,00 m om den bakersta axeln är en styrd axel. |
| --- | --- |

c)

1,00 m om den bakersta axeln är en styrd axel.

DEL D

Fordon av kategorin O

1.   Största tillåtna mått

| 1.1 | Måtten får inte överstiga följande värden:






  1.1.1 | Längd:






  a) | Släpvagn: 12,00 m inklusive dragstång. |
| --- | --- | --- | --- |

1.1

Måtten får inte överstiga följande värden:

1.1.1

Längd:

a)

Släpvagn: 12,00 m inklusive dragstång.

| b) | Påhängsvagn: 12,00 m plus främre överhäng. |
| --- | --- |

b)

Påhängsvagn: 12,00 m plus främre överhäng.

| 1.1.2 | Bredd:






  a) | 2,55 m för alla fordon. |
| --- | --- | --- |

1.1.2

Bredd:

a)

2,55 m för alla fordon.

| b) | 2,60 m för fordon med ett karosseri med isolerade väggar med åtminstone 45 mm tjocklek, enligt tillägg 2 till bilaga II till direktiv 2007/46/EG. |
| --- | --- |

b)

2,60 m för fordon med ett karosseri med isolerade väggar med åtminstone 45 mm tjocklek, enligt tillägg 2 till bilaga II till direktiv 2007/46/EG.

| 1.1.3 | Höjd: 4,00 m. |
| --- | --- |

1.1.3

Höjd: 4,00 m.

| 1.1.4 | Frigångsradie framför påhängsvagn: 2,04 m. |
| --- | --- |

1.1.4

Frigångsradie framför påhängsvagn: 2,04 m.

| 1.2 | Vid mätningar av längd, bredd och höjd ska fordonets vikt vara vikten i körklart skick och fordonet ska stå på en plan, horisontell yta med däcktryck enligt tillverkarens rekommendationer. |
| --- | --- |

1.2

Vid mätningar av längd, bredd och höjd ska fordonets vikt vara vikten i körklart skick och fordonet ska stå på en plan, horisontell yta med däcktryck enligt tillverkarens rekommendationer.

| 1.3 | Mätning av längd, höjd och frigångsradie ska utföras när den lastyta eller referensyta som avses i punkt 1.2.1 andra stycket i bilaga 7 till FN/ECE-föreskrifter nr 55 är i horisontellt läge.
  Justerbara dragstänger ska vara horisontella och i linje med fordonets mittlinje. De ska vara inställda i det horisontellt mest utdragna läget. |
| --- | --- |

1.3

Mätning av längd, höjd och frigångsradie ska utföras när den lastyta eller referensyta som avses i punkt 1.2.1 andra stycket i bilaga 7 till FN/ECE-föreskrifter nr 55 är i horisontellt läge.

Justerbara dragstänger ska vara horisontella och i linje med fordonets mittlinje. De ska vara inställda i det horisontellt mest utdragna läget.

| 1.4 | Det är endast de enheter och den utrustning som avses i tillägg 1 till denna bilaga som inte ska tas med i fastställandet av måtten som avses i punkt 1.1. |
| --- | --- |

1.4

Det är endast de enheter och den utrustning som avses i tillägg 1 till denna bilaga som inte ska tas med i fastställandet av måtten som avses i punkt 1.1.

2.   Viktfördelning för fordon med karosseri

2.1   Beräkningsmetod

Beteckningar

| M | den högsta tekniskt tillåtna lastvikten |
| --- | --- |
| m0 | den högsta tekniskt tillåtna vikten vid främre kopplingspunkten |
| mi | den högsta tekniskt tillåtna vikten på axeln ”i”, där ”i” varierar från 1 till fordonets totala antal axlar |
| mc | den högsta tekniskt tillåtna vikten vid bakre kopplingspunkten |
| μj | den högsta tekniskt tillåtna vikten på axelgruppen ”j”, där ”j” varierar från 1 till det totala antalet axelgrupper |

M

den högsta tekniskt tillåtna lastvikten

m0

den högsta tekniskt tillåtna vikten vid främre kopplingspunkten

mi

den högsta tekniskt tillåtna vikten på axeln ”i”, där ”i” varierar från 1 till fordonets totala antal axlar

mc

den högsta tekniskt tillåtna vikten vid bakre kopplingspunkten

μj

den högsta tekniskt tillåtna vikten på axelgruppen ”j”, där ”j” varierar från 1 till det totala antalet axelgrupper

2.1.1   Lämpliga beräkningar ska göras för att säkerställa att kraven i punkterna 2.2 och 2.3 uppfylls för varje teknisk konfiguration inom fordonstypen.

2.1.2   För fordon utrustade med belastningsbara axlar ska de beräkningar som krävs enligt punkterna 2.2 och 2.3 göras med de belastningsbara axlarnas upphängning i normal körklar konfiguration.

2.1.3   För fordon utrustade med lyftaxlar ska de beräkningar som krävs enligt punkterna 2.2 och 2.3 göras med nedsänkta axlar.

2.2   Allmänna krav

2.2.1   Summan av den högsta tekniskt tillåtna vikten vid den främre kopplingspunkten, den högsta tekniskt tillåtna vikten på singelaxlarna eller axelgrupperna och den högsta tekniskt tillåtna vikten vid den bakre kopplingspunkten får inte vara mindre än den högsta tekniskt tillåtna lastvikten för fordonet.

Formula

2.2.2   För varje axelgrupp med beteckningen ”j” får summan av vikterna mi på dess axlar inte vara mindre än vikten μj.

Dessutom får ingen av vikterna mi vara mindre än den del av μj som vilar på axeln ”i” enligt viktfördelningen för denna axelgrupp.

2.3   Särskilda krav

2.3.1   Fordonets vikt i körklart skick plus tilläggsutrustningens vikt och den högsta tekniskt tillåtna vikten vid kopplingspunkten (kopplingspunkterna) får inte överstiga fordonets högsta tekniskt tillåtna lastvikt.

2.3.2   När fordonet är lastat till dess högsta tekniskt tillåtna lastvikt får vikten som är fördelad på en singelaxel ”i” inte överstiga vikten mi för denna axel, och inte heller får vikten μj överstigas för axelgruppen eller den högsta tekniskt tillåtna vikten överstigas vid kopplingspunkten m0.

2.3.3   Kraven i punkt 2.3.2 ska uppfyllas för följande lastkonfigurationer:

2.3.3.1   Likformig fördelning av nyttovikten:

Fordonets vikt ska vara vikten i körklart skick plus tilläggsutrustningens vikt och nyttovikten jämnt fördelad över lastutrymmet.

2.3.3.2   Ej likformig fördelning av nyttovikten:

Fordonets vikt ska vara vikten i körklart skick plus tilläggsutrustningens vikt och nyttovikten fördelad enligt tillverkarens specifikationer.

I dessa fall ska tillverkaren ange de yttersta tillåtna gränserna för tyngdpunkten för nyttovikten och/eller karosseriet och/eller utrustning eller inredningsdetaljer (till exempel: från 0,50 m till 1,30 m framför den första bakaxeln).

2.3.3.3   Kombination av likformig och ej likformig fördelning:

Kraven i punkterna 2.3.3.1 och 2.3.3.2 ska vara uppfyllda samtidigt.

2.3.3.4   Kraven i punkt 2.3.3.1 ska alltid vara uppfyllda när fordonet är utrustat med ett plant lastutrymme.

2.3.4   Särskilda krav för husvagnar

2.3.4.1   Den minsta nyttovikten (PM) ska uppfylla följande krav:

Formula

där

| n | är det maximala antalet sovplatser och |
| --- | --- |
| L | är karosseriets totala längd enligt definitionen i punkt 6.1.2 i standarden ISO 7237:1981. |

n

är det maximala antalet sovplatser och

L

är karosseriets totala längd enligt definitionen i punkt 6.1.2 i standarden ISO 7237:1981.

3.   Krav på manövreringsförmåga

| 3.1 | Släpvagnar och påhängsvagnar ska vara konstruerade så att – när de är kopplade till ett dragfordon – fordonskombinationen klarar att manövrera åt båda hållen i en komplett cirkelbana på 360° som är uppbyggd av två koncentriska cirklar, varav den yttre cirkeln har en radie på 12,50 m och den inre cirkeln har en radie på 5,30 m, utan att någon av dragfordonets yttersta punkter sträcker sig utanför den yttre cirkeln eller någon av släpvagnens eller påhängsvagnens yttersta punkter går innanför den inre cirkeln. |
| --- | --- |

3.1

Släpvagnar och påhängsvagnar ska vara konstruerade så att – när de är kopplade till ett dragfordon – fordonskombinationen klarar att manövrera åt båda hållen i en komplett cirkelbana på 360° som är uppbyggd av två koncentriska cirklar, varav den yttre cirkeln har en radie på 12,50 m och den inre cirkeln har en radie på 5,30 m, utan att någon av dragfordonets yttersta punkter sträcker sig utanför den yttre cirkeln eller någon av släpvagnens eller påhängsvagnens yttersta punkter går innanför den inre cirkeln.

| 3.2 | En påhängsvagn ska bedömas uppfylla kraven i punkt 3.1 om dess referenshjulbas ”RWB” uppfyller följande krav:



  där
  RWB är avståndet mellan kopplingstappens axel och mittlinjen för de icke-styrande axlarna,
  W är påhängsvagnens bredd. |
| --- | --- |

3.2

En påhängsvagn ska bedömas uppfylla kraven i punkt 3.1 om dess referenshjulbas ”RWB” uppfyller följande krav:

Formula

där

RWB är avståndet mellan kopplingstappens axel och mittlinjen för de icke-styrande axlarna,

W är påhängsvagnens bredd.

| 3.3 | När en eller flera av de icke-styrande axlarna har en axellyftanordning ska referenshjulbasen med axeln nedsänkt eller lyft – beroende på vilken som är längst – användas i beräkningen. |
| --- | --- |

3.3

När en eller flera av de icke-styrande axlarna har en axellyftanordning ska referenshjulbasen med axeln nedsänkt eller lyft – beroende på vilken som är längst – användas i beräkningen.

---

(1)  EUT L 124, 13.5.2011, s. 11.

(2)  EGT L 375, 31.12.1980, s. 46.

(3)  EUT L 326, 24.11.2006, s. 55.

Tillägg 1

Förteckning över enheter och utrustning som inte behöver tas med i beräkningen vid fastställande av de yttersta måtten

| 1. | Om inte annat framgår av de restriktioner som anges i följande tabeller, behöver inte enheter och utrustning som förtecknas i tabellerna I, II och III tas med i beräkningen vid fastställande av de yttersta måtten när följande krav är uppfyllda:






  a) | När flera enheter är monterade framtill på fordonet får de sammanlagt inte sticka ut mer än 250 mm. |
| --- | --- | --- |

1.

Om inte annat framgår av de restriktioner som anges i följande tabeller, behöver inte enheter och utrustning som förtecknas i tabellerna I, II och III tas med i beräkningen vid fastställande av de yttersta måtten när följande krav är uppfyllda:

a)

När flera enheter är monterade framtill på fordonet får de sammanlagt inte sticka ut mer än 250 mm.

| b) | Enheter och utrustning som ökar fordonets längd får sammanlagt inte sticka ut mer än 750 mm. |
| --- | --- |

b)

Enheter och utrustning som ökar fordonets längd får sammanlagt inte sticka ut mer än 750 mm.

| c) | Med undantag för backspeglar får enheter och utrustning som utökar fordonets bredd inte sticka ut mer än 100 mm. |
| --- | --- |

c)

Med undantag för backspeglar får enheter och utrustning som utökar fordonets bredd inte sticka ut mer än 100 mm.

| 2. | Kraven i punkt 1 a och b ska inte gälla för enheter för indirekt sikt. |
| --- | --- |

2.

Kraven i punkt 1 a och b ska inte gälla för enheter för indirekt sikt.

Tabell I

Fordonets längd

| Post | Fordonskategorier |
| --- | --- |
| | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| 1. | Enheter för indirekt sikt enligt definitionen i punkt 2.1 i FN/ECE-föreskrifter nr 46 (1) | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 2. | Torkar- och spolaranordningar | x | x | x | x | x | x | | | | |
| 3. | Yttre solskydd | — | — | — | — | x | x | — | — | — | — |
| 4. | Frontskydd typgodkänt i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 78/2009 (2) | x | | | x | | | | | | |
| 5. | Fotsteg och handtag | — | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 6. | Koppling (när den är borttagbar) | x | x | x | x | x | x | — | — | — | — |
| 7. | Ytterligare koppling längst bak på en släpvagn (när den är borttagbar) | — | — | — | — | — | — | x | x | x | x |
| 8. | Cykelhållare (när den är borttagbar eller indragbar) | x | | | x | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Lyftplattformar, lastramper eller liknande utrustning (när de inte är i utfällt läge och inte sticker ut mer än 300 mm), förutsatt att fordonets lastförmåga inte ökas | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 10. | Hjälpmedel för övervakning och detektering, inklusive radar | — | x | x | — | x | x | x | x | x | x |
| 11. | Fjädrande stötfångare och liknande utrustning | — | — | — | — | x | x | x | x | x | x |
| 12. | Tullförseglingsanordningar och skydd för dessa | — | — | — | x | x | x | x | x | x | x |
| 13. | Fästanordningar för presenning och skydd för dessa | — | — | — | x | x | x | x | x | x | x |
| 14. | Längdstopp för demonterbara delar | — | — | — | — | x | x | x | x | x | x |
| 15. | Strömavtagare för elektriskt drivna fordon | — | — | x | — | — | — | — | — | — | — |
| 16. | Främre och bakre registreringsskyltar | — | x | x | — | x | x | x | x | x | x |
| 17. | Extralyktor enligt definitionen i avsnitt 2 i FN/ECE-föreskrifter nr 48 (3) | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 18. | Vikbara enheter och utrustning som konstruerats för att minska det aerodynamiska motståndet, förutsatt att de inte sticker ut mer än 500 mm baktill på fordonet och inte ökar längden på lastutrymmet.
  Dessa enheter måste vara konstruerade så att de kan dras in när fordonet står stilla, på ett sådant sätt att den största tillåtna längden inte överskrids och att de inte försämrar möjligheten att använda fordonet för intermodal transport. | — | x | x | — | x | x | — | — | x | x |

Post

Fordonskategorier

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

1.

Enheter för indirekt sikt enligt definitionen i punkt 2.1 i FN/ECE-föreskrifter nr 46 (1)

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

2.

Torkar- och spolaranordningar

x

x

x

x

x

x

3.

Yttre solskydd

—

—

—

—

x

x

—

—

—

—

4.

Frontskydd typgodkänt i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 78/2009 (2)

x

x

5.

Fotsteg och handtag

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

6.

Koppling (när den är borttagbar)

x

x

x

x

x

x

—

—

—

—

7.

Ytterligare koppling längst bak på en släpvagn (när den är borttagbar)

—

—

—

—

—

—

x

x

x

x

8.

Cykelhållare (när den är borttagbar eller indragbar)

x

x

—

—

—

—

—

—

9.

Lyftplattformar, lastramper eller liknande utrustning (när de inte är i utfällt läge och inte sticker ut mer än 300 mm), förutsatt att fordonets lastförmåga inte ökas

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

10.

Hjälpmedel för övervakning och detektering, inklusive radar

—

x

x

—

x

x

x

x

x

x

11.

Fjädrande stötfångare och liknande utrustning

—

—

—

—

x

x

x

x

x

x

12.

Tullförseglingsanordningar och skydd för dessa

—

—

—

x

x

x

x

x

x

x

13.

Fästanordningar för presenning och skydd för dessa

—

—

—

x

x

x

x

x

x

x

14.

Längdstopp för demonterbara delar

—

—

—

—

x

x

x

x

x

x

15.

Strömavtagare för elektriskt drivna fordon

—

—

x

—

—

—

—

—

—

—

16.

Främre och bakre registreringsskyltar

—

x

x

—

x

x

x

x

x

x

17.

Extralyktor enligt definitionen i avsnitt 2 i FN/ECE-föreskrifter nr 48 (3)

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

18.

Vikbara enheter och utrustning som konstruerats för att minska det aerodynamiska motståndet, förutsatt att de inte sticker ut mer än 500 mm baktill på fordonet och inte ökar längden på lastutrymmet.

Dessa enheter måste vara konstruerade så att de kan dras in när fordonet står stilla, på ett sådant sätt att den största tillåtna längden inte överskrids och att de inte försämrar möjligheten att använda fordonet för intermodal transport.

—

x

x

—

x

x

—

—

x

x

Tabell II

Fordonsbredd

| Post | Fordonskategorier |
| --- | --- |
| | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| 1. | Anordningar för indirekt sikt enligt definitionen i punkt 2.1 i FN/ECE-föreskrifter nr 46 | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 2. | Den utbuktande delen av däcksidorna vid den punkt där däcket är i kontakt med vägytan | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 3. | Däckfelsindikatorer | — | — | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 4. | Däcktrycksindikatorer | — | — | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 5. | Sidomarkeringslyktor | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 6. | Belysningsutrustning | | | | | | | | | | |
| | 6.1 | Breddmarkeringslyktor |

Post

Fordonskategorier

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

1.

Anordningar för indirekt sikt enligt definitionen i punkt 2.1 i FN/ECE-föreskrifter nr 46

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

2.

Den utbuktande delen av däcksidorna vid den punkt där däcket är i kontakt med vägytan

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

3.

Däckfelsindikatorer

—

—

x

x

x

x

x

x

x

x

4.

Däcktrycksindikatorer

—

—

x

x

x

x

x

x

x

x

5.

Sidomarkeringslyktor

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

6.

Belysningsutrustning

6.1

Breddmarkeringslyktor

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

| 6.2 | Sidoreflexanordningar |
| --- | --- |

6.2

Sidoreflexanordningar

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

| 6.3 | Körriktningsvisare |
| --- | --- |

6.3

Körriktningsvisare

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

| 6.4 | Bakre positionslyktor |
| --- | --- |

6.4

Bakre positionslyktor

—

—

—

—

x

x

x

x

x

x

| 6.5 | Belysningssystem för på- och avstigningsdörr |
| --- | --- |

6.5

Belysningssystem för på- och avstigningsdörr

—

x

x

—

—

—

—

—

—

—

7.

Lastramper, lyftplattformar och liknande utrustning (förutsatt att de inte är utfällda och att de inte sticker ut mer än 10 mm från fordonets sida och att rampernas hörn som är riktade framåt eller bakåt är avrundade med en radie av minst 5 mm; kanterna måste vara avrundade med en radie av minst 2,5 mm)

—

x

x

—

x

x

x

x

x

x

8.

Indragbara sidostyranordningar avsedda för körning i styrda fordonssystem, om de inte är indragna

—

—

x

—

—

—

—

—

—

—

9.

Indragbara fotsteg när de är utfällda och fordonet står stilla

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

10.

Hjälpmedel för övervakning och detektering, inklusive radar

—

x

x

x

x

x

x

x

x

11.

Enheter och utrustning som särskilt konstruerats för att minska det aerodynamiska motståndet, förutsatt att de inte sticker ut mer än 50 mm på vardera sidan av den yttersta bredden på fordonet och att de inte ökar lastkapaciteten.

Dessa enheter måste vara konstruerade så att de kan dras in när fordonet står stilla, på ett sådant sätt att den största tillåtna bredden inte överskrids och att de inte försämrar möjligheten att använda fordonet för intermodal transport.

Fordonsbredden får inte överstiga 2 650 mm när enheterna och utrustningen är i drift.

—

—

—

x

x

x

x

x

x

x

12.

Tullförseglingsanordningar och skydd för dessa

—

—

—

x

x

x

x

x

x

x

13.

Fästanordningar för presenning och skydd för dessa, som inte sticker ut mer än 20 mm där det är maximalt 2,0 m till marken och inte mer än 50 mm där det är mer än 2,0 m till marken. Kanterna ska vara rundade till en radie på minst 2,5 mm.

—

—

—

x

x

x

x

x

x

x

14.

Utskjutande böjliga delar av en stänkskyddsanordning enligt kommissionens förordning (EU) nr 109/2011 (4)

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

15.

Böjliga stänkskydd som inte omfattas av nr 14

—

x

x

x

x

x

x

x

x

x

16.

Snökedjor

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

17.

Skyddsräcken på fordonstransportfordon.

Endast för fordon som är konstruerade och byggda för att transportera minst två andra fordon och på vilka skyddsräckena är mer än 2,0 m men maximalt 3,70 m från marken och inte sticker ut mer än 50 mm från ytterkanten på fordonet.

Fordonets bredd får inte överstiga 2 650 mm.

—

—

—

—

x

x

—

—

x

x

Tabell III

Fordonshöjd

| | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Radio- eller radionavigeringsantenn | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 2. | Pantografer eller strömavtagare i upplyft läge | — | — | x | — | — | — | — | — | — | — |

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

1.

Radio- eller radionavigeringsantenn

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

2.

Pantografer eller strömavtagare i upplyft läge

—

—

x

—

—

—

—

—

—

—

---

(1)  EUT L 177, 10.7.2010, s. 211.

(2)  EUT L 35, 4.2.2009, s. 1.

(3)  EUT L 135, 23.5.2008, s. 1.

(4)  EUT L 34, 9.2.2011, s. 2.

Tillägg 2

Tillåtna avvikelser för typgodkännande och produktionsöverensstämmelse

1.   Mått

| 1.1 | Mätning av den totala längden, bredden och höjden ska utföras i enlighet med punkt 1.2 i delarna A–D i denna bilaga. |
| --- | --- |

1.1

Mätning av den totala längden, bredden och höjden ska utföras i enlighet med punkt 1.2 i delarna A–D i denna bilaga.

| 1.2 | Under förutsättning att de gränser som anges i punkt 1.1 i delarna A–D i denna bilaga inte överskrids, får de faktiska måtten skilja sig från dem som anges av tillverkaren med maximalt 3 %. |
| --- | --- |

1.2

Under förutsättning att de gränser som anges i punkt 1.1 i delarna A–D i denna bilaga inte överskrids, får de faktiska måtten skilja sig från dem som anges av tillverkaren med maximalt 3 %.

2.   Vikt i körklart skick och fordonets faktiska vikt

| 2.1 | Vikten i körklart skick ska räknas ut från den faktiska vikten genom vägning av fordonet och avdrag av vikten för monterad tilläggsutrustning. De instrument som används för vägningen ska uppfylla kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/23/EG (1). |
| --- | --- |

2.1

Vikten i körklart skick ska räknas ut från den faktiska vikten genom vägning av fordonet och avdrag av vikten för monterad tilläggsutrustning. De instrument som används för vägningen ska uppfylla kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/23/EG (1).

| 2.2 | Vikten i körklart skick som fastställs i enlighet med kraven i punkt 2.1 får avvika från det nominella värde som anges i punkt 2.6 b i bilaga I eller i del I avsnitt A eller B i bilaga III till direktiv 2007/46/EG eller i relevant post i intyget om överensstämmelse med maximalt






  a) | 3 % vad gäller de tillåtna nedre och övre avvikelserna (dvs. den negativa och positiva avvikelsen kring det angivna värdet) för fordon av kategorierna M, N och O, med undantag för fordon för särskilda ändamål, |
| --- | --- | --- |

2.2

Vikten i körklart skick som fastställs i enlighet med kraven i punkt 2.1 får avvika från det nominella värde som anges i punkt 2.6 b i bilaga I eller i del I avsnitt A eller B i bilaga III till direktiv 2007/46/EG eller i relevant post i intyget om överensstämmelse med maximalt

a)

3 % vad gäller de tillåtna nedre och övre avvikelserna (dvs. den negativa och positiva avvikelsen kring det angivna värdet) för fordon av kategorierna M, N och O, med undantag för fordon för särskilda ändamål,

| b) | 5 % vad gäller de tillåtna nedre och övre avvikelserna (dvs. den negativa och positiva avvikelsen kring det angivna värdet) för fordon för särskilda ändamål, |
| --- | --- |

b)

5 % vad gäller de tillåtna nedre och övre avvikelserna (dvs. den negativa och positiva avvikelsen kring det angivna värdet) för fordon för särskilda ändamål,

| c) | 5 % vad gäller de tillåtna nedre och övre avvikelserna (dvs. den negativa och positiva avvikelsen kring det angivna värdet) för tillämpningen av artikel 12.2 i direktiv 2007/46/EG. |
| --- | --- |

c)

5 % vad gäller de tillåtna nedre och övre avvikelserna (dvs. den negativa och positiva avvikelsen kring det angivna värdet) för tillämpningen av artikel 12.2 i direktiv 2007/46/EG.

---

(1)  EUT L 122, 16.5.2009, s. 6.

Tillägg 3

Figurer över kraven på manövreringsförmåga

Figur 1

Cirkel för prov av manövreringsförmåga,
  Formula, Formula

Image

Figur 2

Inkörningsprov för fordon av kategorierna M2 och M3

| | |
| --- | --- |

Image

Image

Figur 3

Stationär metod för fordon av kategorierna N2 och N3

Image

BILAGA II

STIGNINGSFÖRMÅGA FÖR TERRÄNGGÅENDE FORDON

1.   Allmänt

1.1   I den här bilagan fastställs de tekniska kraven vid verifiering av ett fordons stigningsförmåga för att det ska kunna kategoriseras som ett terränggående fordon i enlighet med del A avsnitt 4 i bilaga II till direktiv 2007/46/EG.

1.2   Den tekniska tjänsten ska verifiera om det färdigbyggda eller etappvis färdigbyggda fordonet, eller dragfordonet för påhängsvagn, ska betraktas som ett terränggående fordon i enlighet med kraven i bilaga II till direktiv 2007/46/EG.

1.3   För icke-färdigbyggda fordon ska denna verifiering endast utföras på tillverkarens begäran.

2.   Provningsförhållanden

2.1   Fordonets skick

| 2.1.1 | Fordonet ska vara i det skick som rekommenderas av tillverkaren och försett med den utrustning som avses i bilaga I till direktiv 2007/46/EG. |
| --- | --- |

2.1.1

Fordonet ska vara i det skick som rekommenderas av tillverkaren och försett med den utrustning som avses i bilaga I till direktiv 2007/46/EG.

| 2.1.2 | Inställningen av bromsar, koppling (eller motsvarande), motor och växellåda ska vara i enlighet med tillverkarens rekommendationer för användning utanför vanliga vägar. |
| --- | --- |

2.1.2

Inställningen av bromsar, koppling (eller motsvarande), motor och växellåda ska vara i enlighet med tillverkarens rekommendationer för användning utanför vanliga vägar.

| 2.1.3 | Däcken ska vara de som rekommenderas för terrängkörning. De ska ha ett mönsterdjup på minst 90 % av mönsterdjupet för ett nytt däck. Däcktrycket ska justeras till det värde som rekommenderas av däcktillverkaren. |
| --- | --- |

2.1.3

Däcken ska vara de som rekommenderas för terrängkörning. De ska ha ett mönsterdjup på minst 90 % av mönsterdjupet för ett nytt däck. Däcktrycket ska justeras till det värde som rekommenderas av däcktillverkaren.

| 2.1.4 | Fordonet ska vara lastat till dess högsta tekniskt tillåtna lastvikt med en lastfördelning som är proportionerlig till fördelningen av maximal vikt på axlarna enligt tillverkarens uppgifter.
  Till exempel ska ett fordon på 7,5 ton med en maximal vikt på framaxeln på 4 ton och en maximal vikt på bakaxeln på 6 ton provas med en vikt på 3 ton (40 %) på framaxeln och 4,5 ton (60 %) på bakaxeln. |
| --- | --- |

2.1.4

Fordonet ska vara lastat till dess högsta tekniskt tillåtna lastvikt med en lastfördelning som är proportionerlig till fördelningen av maximal vikt på axlarna enligt tillverkarens uppgifter.

Till exempel ska ett fordon på 7,5 ton med en maximal vikt på framaxeln på 4 ton och en maximal vikt på bakaxeln på 6 ton provas med en vikt på 3 ton (40 %) på framaxeln och 4,5 ton (60 %) på bakaxeln.

2.2   Provbanans förhållanden

| 2.2.1 | Ytan på provbanan ska vara torr och bestå av asfalt eller betong. |
| --- | --- |

2.2.1

Ytan på provbanan ska vara torr och bestå av asfalt eller betong.

| 2.2.2 | Stigningen ska ha en kontinuerlig lutning på 25 % med en tolerans på + 3 % (θ = 14 grader). |
| --- | --- |

2.2.2

Stigningen ska ha en kontinuerlig lutning på 25 % med en tolerans på + 3 % (θ = 14 grader).

| 2.2.3 | Efter överenskommelse med tillverkaren kan provningen utföras vid en lutning på över 25 %. Provningen ska utföras med maximala vikter som reduceras i relation till provningsförhållandena.
  Dessa förhållanden ska anges. |
| --- | --- |

2.2.3

Efter överenskommelse med tillverkaren kan provningen utföras vid en lutning på över 25 %. Provningen ska utföras med maximala vikter som reduceras i relation till provningsförhållandena.

Dessa förhållanden ska anges.

| 2.2.4 | Banans yta ska ha en god vidhäftningsförmåga.
  Ytans friktionsvärde (SRI – ”Skid Resistance Index”) ska mätas i enlighet med standarden CEN/TS 13036–2:2010 Ytegenskaper för vägar och flygfält – Provningsmetoder – Del 2: Dynamisk mätning av friktionen på en vägyta.
  SRI-medelvärdet ska rapporteras. |
| --- | --- |

2.2.4

Banans yta ska ha en god vidhäftningsförmåga.

Ytans friktionsvärde (SRI – ”Skid Resistance Index”) ska mätas i enlighet med standarden CEN/TS 13036–2:2010 Ytegenskaper för vägar och flygfält – Provningsmetoder – Del 2: Dynamisk mätning av friktionen på en vägyta.

SRI-medelvärdet ska rapporteras.

3.   Provningsförfarande

3.1   Fordonet ska först ställas på ett horisontellt underlag.

3.2   Drivläget ska vara inställt för terrängkörning. Den valda växeln (de valda växlarna) ska tillåta en jämn hastighet.

3.3   Avsnitten 4 och 5 i tillägg 1 till bilaga II till direktiv 2007/46/EG ska tillämpas.

BILAGA III

VILLKOR FÖR EN UPPHÄNGNINGS LIKVÄRDIGHET MED LUFTFJÄDRING

1.   I den här bilagan fastställs de tekniska villkoren för en upphängnings likvärdighet med luftfjädring för fordonets drivaxel (drivaxlar).

2.   För att en upphängning ska betraktas som likvärdig med luftfjädring ska den uppfylla följande krav:

| 2.1 | När den upphängda vikten ovanför en drivaxel eller axelgrupp utsätts för kortvarig fri vertikal svängning med låg frekvens, ska den uppmätta frekvensen och dämpningen vid maximal belastning av upphängningen hålla sig inom de gränser som anges i punkterna 2.3–2.6. |
| --- | --- |

2.1

När den upphängda vikten ovanför en drivaxel eller axelgrupp utsätts för kortvarig fri vertikal svängning med låg frekvens, ska den uppmätta frekvensen och dämpningen vid maximal belastning av upphängningen hålla sig inom de gränser som anges i punkterna 2.3–2.6.

| 2.2 | Varje axel ska vara försedd med hydrauliska dämpare. På axelgrupper ska dämparna placeras så att axelgruppernas svängning blir så liten som möjligt. |
| --- | --- |

2.2

Varje axel ska vara försedd med hydrauliska dämpare. På axelgrupper ska dämparna placeras så att axelgruppernas svängning blir så liten som möjligt.

| 2.3 | Det genomsnittliga dämpningsförhållandet Dm ska vara mer än 20 % av den kritiska dämpningen för upphängningen i dess normala tillstånd med påmonterade och funktionsdugliga hydrauliska dämpare. |
| --- | --- |

2.3

Det genomsnittliga dämpningsförhållandet Dm ska vara mer än 20 % av den kritiska dämpningen för upphängningen i dess normala tillstånd med påmonterade och funktionsdugliga hydrauliska dämpare.

| 2.4 | Upphängningens dämpningsförhållande Dr får inte överstiga 50 % av Dm när alla hydrauliska dämpare är borttagna eller ur funktion. |
| --- | --- |

2.4

Upphängningens dämpningsförhållande Dr får inte överstiga 50 % av Dm när alla hydrauliska dämpare är borttagna eller ur funktion.

| 2.5 | Frekvensen för den upphängda vikten ovanför drivaxeln eller axelgruppen vid kortvarig fri vertikal svängning får inte överstiga 2,0 Hz. |
| --- | --- |

2.5

Frekvensen för den upphängda vikten ovanför drivaxeln eller axelgruppen vid kortvarig fri vertikal svängning får inte överstiga 2,0 Hz.

| 2.6 | Provningsförfarandena för mätning av frekvensen och dämpningen beskrivs i punkt 3. |
| --- | --- |

2.6

Provningsförfarandena för mätning av frekvensen och dämpningen beskrivs i punkt 3.

3.   Provningsförfarande

3.1   Frekvens och dämpning

| 3.1.1 | Den upphängda viktens fria svängning ska beräknas med följande ekvation:



  där | M är den upphängda vikten (kg), |
| --- | --- | --- |

3.1.1

Den upphängda viktens fria svängning ska beräknas med följande ekvation:

Formula

där

M är den upphängda vikten (kg),

| | Z är den upphängda viktens vertikala förskjutning (m), |
| --- | --- |

Z är den upphängda viktens vertikala förskjutning (m),

| | C är den totala dämpningskoefficienten (Ns/m) och |
| --- | --- |

C är den totala dämpningskoefficienten (Ns/m) och

| | K är den totala vertikala stelheten mellan vägytan och den upphängda vikten (N/m). |
| --- | --- |

K är den totala vertikala stelheten mellan vägytan och den upphängda vikten (N/m).

| 3.1.2 | Frekvensen för den upphängda viktens svängning (F i Hz) ska beräknas med följande ekvation: |
| --- | --- |

3.1.2

Frekvensen för den upphängda viktens svängning (F i Hz) ska beräknas med följande ekvation:

Formula

| 3.1.3 | Dämpningen är kritisk när C = Co,
  där



  Dämpningsförhållandet uttryckt som andel av den kritiska dämpningen är C/Co. |
| --- | --- |

3.1.3

Dämpningen är kritisk när C = Co,

där

Formula

Dämpningsförhållandet uttryckt som andel av den kritiska dämpningen är C/Co.

| 3.1.4 | Under den upphängda viktens transienta fria svängning kommer viktens vertikala rörelse att följa en dämpad sinusformad kurva (figur 2). Frekvensen kan bestämmas genom mätning av tiden för så många svängningscykler som kan iakttas. Dämpningen kan uppskattas genom mätning av höjden på de på varandra följande svängningstopparna i samma riktning. |
| --- | --- |

3.1.4

Under den upphängda viktens transienta fria svängning kommer viktens vertikala rörelse att följa en dämpad sinusformad kurva (figur 2). Frekvensen kan bestämmas genom mätning av tiden för så många svängningscykler som kan iakttas. Dämpningen kan uppskattas genom mätning av höjden på de på varandra följande svängningstopparna i samma riktning.

| 3.1.5 | Om de högsta amplituderna för den första och andra svängningscykeln är A1 och A2 fås dämpningsförhållandet D genom följande ekvation:



  där ”ln” är den naturliga logaritmen för amplitudförhållandet. |
| --- | --- |

3.1.5

Om de högsta amplituderna för den första och andra svängningscykeln är A1 och A2 fås dämpningsförhållandet D genom följande ekvation:

Formula

där ”ln” är den naturliga logaritmen för amplitudförhållandet.

3.2   Provningsförfarande

För att genom provning fastställa dämpningsförhållandet Dm, dämpningsförhållandet Dr med avmonterade hydrauliska dämpare samt upphängningens frekvens F ska något av följande göras:

| a) | Det lastade fordonet ska köras med låg hastighet (5 km/tim ± 1 km/tim) över ett steg på 80 mm med den profil som visas i figur 1. Den transienta svängning som ska analyseras för att bestämma frekvens och dämpning äger rum efter det att drivaxelns hjul har lämnat steget. |
| --- | --- |

a)

Det lastade fordonet ska köras med låg hastighet (5 km/tim ± 1 km/tim) över ett steg på 80 mm med den profil som visas i figur 1. Den transienta svängning som ska analyseras för att bestämma frekvens och dämpning äger rum efter det att drivaxelns hjul har lämnat steget.

| b) | Det lastade fordonet ska tryckas ned genom tryck på chassit så att belastningen på drivaxeln är 1,5 gånger dess högsta statiska värde. Fordonet hålls ner och släpps plötsligt upp, varvid den efterföljande svängningen analyseras. |
| --- | --- |

b)

Det lastade fordonet ska tryckas ned genom tryck på chassit så att belastningen på drivaxeln är 1,5 gånger dess högsta statiska värde. Fordonet hålls ner och släpps plötsligt upp, varvid den efterföljande svängningen analyseras.

| c) | Det lastade fordonet ska lyftas upp i chassit så att den upphängda vikten lyfts upp 80 mm över drivaxeln. Fordonet hålls uppe och släpps plötsligt ner, varvid den efterföljande svängningen analyseras. |
| --- | --- |

c)

Det lastade fordonet ska lyftas upp i chassit så att den upphängda vikten lyfts upp 80 mm över drivaxeln. Fordonet hålls uppe och släpps plötsligt ner, varvid den efterföljande svängningen analyseras.

| d) | Det lastade fordonet ska underkastas andra förfaranden, under förutsättning att tillverkaren på ett för den tekniska tjänsten tillfredsställande sätt har visat att dessa är likvärdiga. |
| --- | --- |

d)

Det lastade fordonet ska underkastas andra förfaranden, under förutsättning att tillverkaren på ett för den tekniska tjänsten tillfredsställande sätt har visat att dessa är likvärdiga.

3.3   Provningsutrustning för fordonet och lastförhållanden

| 3.3.1 | Fordonet ska vara utrustat med en givare för mätning av den vertikala förskjutningen, som monteras mellan drivaxeln och chassit direkt ovanför drivaxeln. Utifrån utslaget mäts tidsintervallet mellan den första och den andra kompressionstoppen för att bestämma dämpningen.
  För tandemdrivaxlar ska givare för mätning av den vertikala förskjutningen monteras mellan varje drivaxel och chassit direkt ovanför drivaxeln. |
| --- | --- |

3.3.1

Fordonet ska vara utrustat med en givare för mätning av den vertikala förskjutningen, som monteras mellan drivaxeln och chassit direkt ovanför drivaxeln. Utifrån utslaget mäts tidsintervallet mellan den första och den andra kompressionstoppen för att bestämma dämpningen.

För tandemdrivaxlar ska givare för mätning av den vertikala förskjutningen monteras mellan varje drivaxel och chassit direkt ovanför drivaxeln.

| 3.3.2 | Däcktrycket ska vara det som fordonets tillverkare rekommenderar. |
| --- | --- |

3.3.2

Däcktrycket ska vara det som fordonets tillverkare rekommenderar.

| 3.3.3 | Provningen för att påvisa upphängningens likvärdighet ska utföras med den högsta tekniskt tillåtna vikten på axeln eller axelgruppen och likvärdigheten förmodas sedan gälla för alla lägre vikter. |
| --- | --- |

3.3.3

Provningen för att påvisa upphängningens likvärdighet ska utföras med den högsta tekniskt tillåtna vikten på axeln eller axelgruppen och likvärdigheten förmodas sedan gälla för alla lägre vikter.

Figur 1

Steg för provning av upphängningen

Image

Figur 2

Svängningskurva för transient dämpning

Image

BILAGA IV

TEKNISKA KRAV FÖR INSTALLATION AV LYFTAXLAR ELLER BELASTNINGSBARA AXLAR (EN ELLER FLERA) PÅ FORDON

| 1. | Om ett fordon är utrustat med en eller flera lyftaxlar eller belastningsbara axlar ska det säkerställas att den vid registrering/ibruktagande högsta tillåtna vikten på singelaxlar eller axelgrupper inte överskrids under normala körförhållanden. Därför ska lyftaxlarna eller de belastningsbara axlarna (en eller flera) sänkas till marken eller belastas automatiskt om den närmaste axeln (de närmaste axlarna) i gruppen eller motorfordonets framaxlar (en eller flera) är lastade till den vid registrering/ibruktagande högsta tillåtna vikten.
  När en lyftaxel är i sitt upphöjda läge ska det säkerställas att vikten på styraxeln (styraxlarna) fortsätter att vara tillräcklig för att garantera en säker körning av fordonet under alla omständigheter. Av denna anledning ska fordonstillverkaren för icke-färdigbyggda fordon ange minimivikten på styraxeln (styraxlarna). |
| --- | --- |

1.

Om ett fordon är utrustat med en eller flera lyftaxlar eller belastningsbara axlar ska det säkerställas att den vid registrering/ibruktagande högsta tillåtna vikten på singelaxlar eller axelgrupper inte överskrids under normala körförhållanden. Därför ska lyftaxlarna eller de belastningsbara axlarna (en eller flera) sänkas till marken eller belastas automatiskt om den närmaste axeln (de närmaste axlarna) i gruppen eller motorfordonets framaxlar (en eller flera) är lastade till den vid registrering/ibruktagande högsta tillåtna vikten.

När en lyftaxel är i sitt upphöjda läge ska det säkerställas att vikten på styraxeln (styraxlarna) fortsätter att vara tillräcklig för att garantera en säker körning av fordonet under alla omständigheter. Av denna anledning ska fordonstillverkaren för icke-färdigbyggda fordon ange minimivikten på styraxeln (styraxlarna).

| 2. | Alla axellyftanordningar på ett fordon, liksom systemen för deras användning, ska vara konstruerade och monterade så att de skyddas mot oriktig användning eller manipulering. |
| --- | --- |

2.

Alla axellyftanordningar på ett fordon, liksom systemen för deras användning, ska vara konstruerade och monterade så att de skyddas mot oriktig användning eller manipulering.

| 3. | Krav för att starta fordon på halt underlag och förbättra deras manövreringsförmåga |
| --- | --- |

3.

Krav för att starta fordon på halt underlag och förbättra deras manövreringsförmåga

| 3.1 | Genom undantag från bestämmelserna i punkt 1 och för att hjälpa motorfordon eller fordonskombinationer att starta på halt underlag och för att förbättra väggreppet för däcken på dessa underlag, liksom för att förbättra fordonens manövreringsförmåga, kan axellyftanordningen aktivera motorfordonets eller påhängsvagnens lyftaxlar eller belastningsbara axlar (en eller flera) för att öka eller minska vikten på motorfordonets drivaxel, om följande villkor är uppfyllda:






  a) | Den vikt som motsvarar belastningen på varje axel på fordonet får överstiga den högsta tillåtna axelvikten i medlemsstaten med upp till 30 %, förutsatt att den inte överstiger det värde som tillverkaren har uppgett för detta särskilda ändamål. |
| --- | --- | --- |

3.1

Genom undantag från bestämmelserna i punkt 1 och för att hjälpa motorfordon eller fordonskombinationer att starta på halt underlag och för att förbättra väggreppet för däcken på dessa underlag, liksom för att förbättra fordonens manövreringsförmåga, kan axellyftanordningen aktivera motorfordonets eller påhängsvagnens lyftaxlar eller belastningsbara axlar (en eller flera) för att öka eller minska vikten på motorfordonets drivaxel, om följande villkor är uppfyllda:

a)

Den vikt som motsvarar belastningen på varje axel på fordonet får överstiga den högsta tillåtna axelvikten i medlemsstaten med upp till 30 %, förutsatt att den inte överstiger det värde som tillverkaren har uppgett för detta särskilda ändamål.

| b) | Den vikt som motsvarar den resterande belastningen på framaxeln (framaxlarna) ska vara större än noll (dvs. om fordonet har en bakre belastningsbar axel med långt överhäng bak, får fordonet inte kunna tippa upp). |
| --- | --- |

b)

Den vikt som motsvarar den resterande belastningen på framaxeln (framaxlarna) ska vara större än noll (dvs. om fordonet har en bakre belastningsbar axel med långt överhäng bak, får fordonet inte kunna tippa upp).

| c) | Lyftaxlarna eller de belastningsbara axlarna ska bara kunna aktiveras genom särskild manövrering. |
| --- | --- |

c)

Lyftaxlarna eller de belastningsbara axlarna ska bara kunna aktiveras genom särskild manövrering.

| d) | Efter det att motorfordonet har kört iväg och innan hastigheten når 30 km/tim ska axeln eller axlarna automatiskt sänkas till marken igen eller åter belastas. |
| --- | --- |

d)

Efter det att motorfordonet har kört iväg och innan hastigheten når 30 km/tim ska axeln eller axlarna automatiskt sänkas till marken igen eller åter belastas.

BILAGA V

DEL A

INFORMATIONSDOKUMENT

MALL

Informationsdokument nr ... för EG-typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon med avseende på fordonets vikter och mått.

Följande upplysningar ska lämnas i tre exemplar med en innehållsförteckning. Alla ritningar ska tillhandahållas i lämplig skala och vara tillräckligt detaljerade. De ska vara i A4-format eller vikta till A4-format. Eventuella fotografier ska vara tillräckligt detaljerade.

0.   ALLMÄNT

0.1   Fabrikat (tillverkarens handelsnamn): ...

0.2   Typ: ...

0.2.1   Varumärke(n) (i förekommande fall): ...

0.4   Fordonskategori (1): ...

0.5   Tillverkarens företagsnamn och adress: ...

0.8   Namn på och adress(er) till monteringsanläggning(ar): ...

0.9   Namn på och adress till tillverkarens eventuella företrädare: ...

1.   ALLMÄNNA UPPGIFTER OM FORDONETS KONSTRUKTION

1.1   Foton och/eller ritningar av ett representativt fordon: ...

1.2   Måttskiss av hela fordonet: ...

1.3   Antal axlar och hjul:

1.3.1   Antal axlar med tvillingmonterade hjul och deras placering: ...

1.3.2   Antal styrda axlar och deras placering: ...

1.3.3   Drivaxlar (antal, placering, koppling till andra axlar): ...

1.4   Chassi (om sådant finns) (översiktsritning): ...

1.7   Förarhytt (frambyggd eller normal) (2): ...

1.9   Ange om dragfordonet är avsett att dra påhängsvagnar eller andra släpvagnar och om släpvagnen är en påhängsvagn, en släpvagn med ledad dragstång, en släpkärra eller en släpvagn med oledad dragstång: ...

1.10   Ange om fordonen är särskild avsedda för temperaturreglerad varutransport: ...

2.   VIKTER OCH MÅTT (4)
   (5)
   (6)

(i kg och mm) (Hänvisa till ritning i tillämpliga fall)

2.1   Hjulbas(er) (vid full last)
   (7): ...

2.1.1   Tvåaxlade fordon: ...

2.1.2   Fordon med tre eller flera axlar

2.1.2.1   Avstånd mellan intilliggande axlar, angivet från främsta till bakersta axel: ...

2.1.2.2   Totalt axelavstånd: ...

2.2   Vändskiva

2.2.1   För påhängsvagnar

2.2.1.1   Avstånd mellan kopplingstappens centrum och bakersta delen av påhängsvagnen: ...

2.2.1.2   Största avstånd mellan kopplingstappens centrum och godtycklig punkt på påhängsvagnens front: ...

2.2.1.3   Påhängsvagnens referenshjulbas (enligt kraven i del D punkt 3.2 i bilaga I till förordning (EU) nr 1230/2012: ...

2.2.2   För dragfordon med påhängsvagn

2.2.2.1   Vändskivans placering i förhållande till bakaxeln (maximum och minimum; för ett icke-färdigbyggt fordon ska de tillåtna värdena anges) (8): ...

2.3   Spårvidd och axelbredd

2.3.1   Spårvidd för varje styraxel (9): ...

2.3.2   Spårvidd för samtliga övriga axlar (9): ...

2.4   Fordonets mått (totalt)

2.4.1   För chassi utan karosseri

2.4.1.1   Längd (10): ...

2.4.1.1.1   Största tillåtna längd: ...

2.4.1.1.2   Minsta tillåtna längd: ...

2.4.1.1.3   För släpvagnar, dragstångens största tillåtna längd (11): ...

2.4.1.2   Bredd (12): ...

2.4.1.2.1   Största tillåtna bredd: ...

2.4.1.2.2   Minsta tillåtna bredd: ...

2.4.1.3   Höjd (13) (vid upphängning med nivåreglering, ange normal körposition): ...

2.4.1.4   Främre överhäng (14): ...

2.4.1.4.1   Främre infallsvinkel (15)
   (16): ... grader

2.4.1.5   Bakre överhäng (17): ...

2.4.1.5.1   Bakre infallsvinkel (18)
   (16): ... grader

2.4.1.5.2   Minsta och största tillåtna överhäng för kopplingspunkten (19): ...

2.4.1.6   Markfrigång (enligt definitionen i punkterna 3.1.1 och 3.2.1 i tillägg 1 till bilaga II till direktiv 2007/46/EG)

2.4.1.6.1   Mellan axlarna: ...

2.4.1.6.2   Under framaxeln (-axlarna): ...

2.4.1.6.3   Under bakaxeln (-axlarna): ...

2.4.1.8   Tyngdpunktens placering för karosseri, inredningsdetaljer, utrustning och/eller nyttovikt (minimum och maximum): ...

2.4.2   För chassi med karosseri

2.4.2.1   Längd (10): ...

2.4.2.1.1   Lastytans längd: ...

2.4.2.2   Bredd (12): ...

2.4.2.2.1   Tjocklek på väggar (för fordon avsedda för temperaturreglerad varutransport): ...

2.4.2.3   Höjd (13) (vid upphängning med nivåreglering, ange normal körposition): ...

2.4.2.4   Främre överhäng (14): ...

2.4.2.4.1   Främre infallsvinkel (15)
   (16): ... grader

2.4.2.5   Bakre överhäng (17): ...

2.4.2.5.1   Bakre infallsvinkel (18)
   (16): ... grader

2.4.2.5.2   Minsta och största tillåtna överhäng för kopplingspunkten (19): ...

2.4.2.6   Markfrigång (enligt definitionen i punkterna 3.1.1 och 3.2.1 i tillägg 1 till bilaga II till direktiv 2007/46/EG) (16)

2.4.2.6.1   Mellan axlarna: ...

2.4.2.6.2   Under framaxeln (-axlarna): ...

2.4.2.6.3   Under bakaxeln (-axlarna): ...

2.4.2.8   Tyngdpunktens placering för nyttovikten (vid ojämn belastning): ...

2.4.3   För karosseri godkänt utan chassi (fordon i kategorierna M2 och M3)

2.4.3.1   Längd (10): ...

2.4.3.2   Bredd (12): ...

2.4.3.3   Höjd (13) för tilltänkta chassityper (vid upphängning med nivåreglering, ange normal körposition): ...

2.5   Minimivikt på styraxeln (-axlarna) för icke-färdigbyggda fordon: ...

2.6   Vikt i körklart skick
   (20)

a)   minsta och största värde för varje variant: ...

2.6.1   Viktens fördelning mellan axlarna och, när det gäller en påhängsvagn, släpkärra eller släpvagn med oledad dragstång, vikten på kopplingspunkten: ...

a)   minsta och största värde för varje variant: ...

2.6.2   Tilläggsutrustningens vikt (se definition i artikel 2.5 i förordning (EU) nr 1230/2012): ...

2.8   Högsta tekniskt tillåtna lastvikt
   (21): ...

2.8.1   Viktens fördelning mellan axlarna och, när det gäller en påhängsvagn, släpkärra eller släpvagn med oledad dragstång, vikten på kopplingspunkten: ...

2.9   Högsta tekniskt tillåtna vikt på varje axel: ...

2.10   Högsta tekniskt tillåtna vikt på varje axelgrupp: ...

2.11   Dragfordonets högsta tekniskt tillåtna släpvagnsvikt

i fråga om

2.11.1   Släpvagn med ledad dragstång: ...

2.11.2   Påhängsvagn: ...

2.11.3   Släpkärra: ...

2.11.4   Släpvagn med oledad dragstång: ...

2.11.4.1   Maximalt förhållande mellan kopplingsöverhänget (22) och hjulbasen: ...

2.11.4.2   Största V-värde: ... kN

2.11.5   Fordonskombinationens högsta tekniskt tillåtna lastvikt: ...

2.11.6   Högsta vikt för obromsad släpvagn: ...

2.12   Högsta tekniskt tillåtna vikt vid kopplingspunkten:

2.12.1   För ett dragfordon: ...

2.12.2   För en påhängsvagn, en släpkärra eller en släpvagn med oledad dragstång: ...

2.12.3   Högsta tillåtna vikt på kopplingsanordningen (om den inte är fabriksmonterad): ...

2.16   Avsedda högsta tillåtna vikter vid registrering/ibruktagande (frivilligt)

2.16.1   Högsta tillåtna lastvikt vid registrering/ibruktagande (23): ...

2.16.2   Högsta tillåtna vikt per axel vid registrering/ibruktagande och, i fråga om påhängsvagn eller släpkärra, avsedd belastning på kopplingspunkten enligt tillverkarens uppgifter om den är lägre än den högsta tekniskt tillåtna vikten på kopplingspunkten (23): ...

2.16.3   Högsta tillåtna vikt på varje axelgrupp vid registrering/ibruktagande (23): ...

2.16.4   Högsta tillåtna släpvagnsvikt vid registrering/ibruktagande (23): ...

2.16.5   Fordonskombinationens högsta tillåtna vikt vid registrering/ibruktagande (23): ...

3.   MOTOR (24)

3.1   Tillverkare av motorn: ...

3.2   Förbränningsmotor

3.2.1.8   Maximal nettoeffekt (25): ... kW vid ... min–1 (enligt tillverkaren)

| Anmärkning: | För denna förordnings syften är det tillåtet att hänvisa till den motor som har lägst effekt. |
| --- | --- |

Anmärkning:

För denna förordnings syften är det tillåtet att hänvisa till den motor som har lägst effekt.

3.3   Elmotor

3.3.1.1   Maximal effekt per timme: ... kW

3.4   Kombinationer av förbrännings- och elmotorer

3.4.1   Elektriskt hybridfordon: ja/nej (27)

3.4.5.4   Högsta effekt: ... kW

4.   KRAFTÖVERFÖRING (28)

4.1   Ritning av kraftöverföringssystemet
   (16): ...

5.   AXLAR

5.1   Beskrivning av varje axel: ...

5.2   Fabrikat: ...

5.3   Typ: ...

5.4   Placering av lyftaxel (-axlar): ...

5.5   Placering av belastningsbar axel (belastningsbara axlar): ...

6.   UPPHÄNGNING

6.1   Ritning av hjulupphängningssystemet: ...

6.2   Typ och utformning av upphängning för varje axel eller grupp av axlar eller hjul: ...

6.2.3   Luftfjädring för drivaxel (-axlar): ja/nej (27)

6.2.3.1   Upphängning för drivaxel (drivaxlar) likvärdig med luftfjädring: ja/nej (27)

6.2.3.2   Frekvens för och dämpning av den upphängda viktens svängning: ...

6.2.4   Luftfjädring för ej driven axel (ej drivna axlar): ja/nej (27)

6.2.4.1   Upphängning för ej driven axel (ej drivna axlar) likvärdig med luftfjädring: ja/nej (27)

6.2.4.2   Frekvens för och dämpning av den upphängda viktens svängning: ...

6.3   Fördelning av vikten mellan axlarna som ingår i en axelgrupp (visa med lämpliga diagram vid behov): ...

6.6   Däck och hjul:

6.6.1   Däck-/hjulkombination(er) (29)

| a) | för däck ange






  i) | dimensionsbeteckning: ... |
| --- | --- | --- |

a)

för däck ange

i)

dimensionsbeteckning: ...

| ii) | belastningstal: ... |
| --- | --- |

ii)

belastningstal: ...

| iii) | symbol för hastighetskategori: ... |
| --- | --- |

iii)

symbol för hastighetskategori: ...

6.6.1.1   Axlar

6.6.1.1.1   Axel 1: ...

6.6.1.1.2   Axel 2: ...

etc.

9.   KAROSSERI

9.1   Typ av karosseri med användning av koderna i del C i bilaga II: ...

9.10.3   Säten

9.10.3.1   Antal sittplatser (30): ...

9.10.3.1.1   Placering och arrangemang: ...

9.10.3.5   Koordinater för eller ritning av R-punkten (31)

9.10.3.5.1   Förarsäte: ...

9.10.3.5.2   Alla övriga sittplatser: ...

9.25   Enheter konstruerade för att minska det aerodynamiska motståndet

9.25.1   Ritning och beskrivning av enheten

11.   KOPPLINGAR MELLAN DRAGFORDON OCH SLÄPVAGNAR OCH PÅHÄNGSVAGNAR

11.1   Klass och typ för de kopplingsanordningar (en eller flera) som är monterade eller ska monteras: ...

11.2   De karakteristiska värdena D, U, S och V för de kopplingsanordningar (en eller flera) som monterats eller minimivärdena för de karakteristiska värdena D, U, S och V för de kopplingsanordningar (en eller flera) som ska monteras: ... daN

13.   SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR BUSSAR OCH TURISTBUSSAR

13.1   Fordonsklass: Klass I/Klass II/Klass III/Klass A/Klass B (27)

13.2   Passagerarutrymme (m2)

13.2.1   Totalt (S0): ...

13.2.2   Övre våningen (S0a) (27): ...

13.2.3   Nedre våningen (S0b) (27): ...

13.2.4   För stående passagerare (S1): ...

13.3   Antal passagerare (sittplats och ståplats)

13.3.1   Totalt (N): ...

13.3.2   Övre våningen (Na) (27): ...

13.3.3   Nedre våningen (Nb) (27): ...

13.4   Antal sittande passagerare

13.4.1   Totalt (A): ...

13.4.2   Övre våningen (Aa) (27): ...

13.4.3   Nedre våningen (Ab) (27): ...

13.4.4   Antal rullstolsplatser för fordon i kategorierna M2 och M3: ...

13.7   Bagageutrymmenas volym (m3): ...

13.12   Ritningar med mått som visar inredningen vad gäller sittplatser, områden för stående, rullstolsplatser, samt bagageutrymmen inklusive hyllor och skidboxar, om detta finns

Förklaringar

| (b) | Om typidentifikationsmärkningen innehåller tecken som inte är relevanta för beskrivningen av det fordon, den komponent eller den separata tekniska enhet som omfattas av denna mall för den tekniska dokumentationen, ska dessa tecken ersättas av symbolen ”?” i dokumentationen (t.ex. ABC??123??). |
| --- | --- |

(b)

Om typidentifikationsmärkningen innehåller tecken som inte är relevanta för beskrivningen av det fordon, den komponent eller den separata tekniska enhet som omfattas av denna mall för den tekniska dokumentationen, ska dessa tecken ersättas av symbolen ”?” i dokumentationen (t.ex. ABC??123??).

| (g3) | — | Term nr 6.20. |
| --- | --- | --- |

(g3)

—

Term nr 6.20.

| (g14) | — | Term nr 6.9. |
| --- | --- | --- |

(g14)

—

Term nr 6.9.

| (l) | Detta värde ska avrundas till närmaste tiondels millimeter. |
| --- | --- |

(l)

Detta värde ska avrundas till närmaste tiondels millimeter.

| (o) | Fastställs i enlighet med kraven i rådets direktiv 80/1269/EEG (33). |
| --- | --- |

(o)

Fastställs i enlighet med kraven i rådets direktiv 80/1269/EEG (33).

DEL B

EG-typgodkännandeintyg

MALL

Format: A4 (210 × 297 mm)

EG-TYPGODKÄNNANDEINTYG

Meddelande om:

| — | EG-typgodkännande1 |
| --- | --- |

—

EG-typgodkännande1

av en fordonstyp med avseende på dess vikter och mått

| — | utökning av EG-typgodkännande1 |
| --- | --- |

—

utökning av EG-typgodkännande1

| — | avslag på ansökan om EG-typgodkännande1 |
| --- | --- |

—

avslag på ansökan om EG-typgodkännande1

| — | återkallande av EG-typgodkännande1 |
| --- | --- |

—

återkallande av EG-typgodkännande1

i enlighet med förordning (EU) nr .../...

EG-typgodkännandenummer:

Skäl för utökning:

AVSNITT I

0.1   Fabrikat (tillverkarens handelsnamn):

0.2   Typ:

0.2.1   Varumärke(n) (i förekommande fall):

0.4   Fordonskategori(2):

0.5   Tillverkarens företagsnamn och adress:

0.8   Namn på och adress(er) till monteringsanläggning(ar):

0.9   Namn på och adress till tillverkarens eventuella företrädare:

AVSNITT II

1.   Ytterligare information (i tillämpliga fall): se addendum

2.   Teknisk tjänst som har ansvaret för att utföra provningar:

3.   Datum för provningsrapport:

4.   Provningsrapportens nummer:

5.   Eventuella anmärkningar:

6.   Ort:

7.   Datum:

8.   Underskrift:

| Bilagor | : | (1) | Tekniskt underlag (alla sidor måste bära typgodkännandemyndighetens stämpel) |
| --- | --- | --- | --- |

Bilagor

:

(1)

Tekniskt underlag (alla sidor måste bära typgodkännandemyndighetens stämpel)

| (2) | Provningsrapport |
| --- | --- |

(2)

Provningsrapport

| (3) | För fordon med en upphängning som är erkänd som likvärdig med luftfjädring, provningsrapporten och den tekniska beskrivningen för upphängningen |
| --- | --- |

(3)

För fordon med en upphängning som är erkänd som likvärdig med luftfjädring, provningsrapporten och den tekniska beskrivningen för upphängningen

---

(1)  Klassificerade enligt definitionerna i bilaga II, avsnitt A.

(2)  Frambyggd enligt definitionen i punkt 2.7 i bilaga I till rådets direktiv 74/297/EEG ().

(3)  EGT L 165, 20.6.1974, s. 16.

(4)  När det finns ett utförande med normal hytt och ett utförande med sovhytt ska vikter och mått anges för båda.

(5)  Standarden ISO 612:1978 – Bilar – Mått för bilar och släpfordon – Terminologi.

(6)  Tilläggsutrustning som påverkar fordonets mått ska specificeras.

(7)

| (g1) | — | Term nr 6.4. |
| --- | --- | --- |

(g1)

—

Term nr 6.4.

(8)

| (g2) | — | Term nr 6.19.2. |
| --- | --- | --- |

(g2)

—

Term nr 6.19.2.

(9)

| (g4) | — | Term nr 6.5. |
| --- | --- | --- |

(g4)

—

Term nr 6.5.

(10)

| (g5) | — | Term nr 6.1 och för andra fordon än de i kategori M1.
  För släpvagnar ska längden bestämmas enligt term nr 6.1.2 i standarden ISO 612:1978. |
| --- | --- | --- |

(g5)

—

Term nr 6.1 och för andra fordon än de i kategori M1.

För släpvagnar ska längden bestämmas enligt term nr 6.1.2 i standarden ISO 612:1978.

(11)

| (g6) | — | Term nr 6.17. |
| --- | --- | --- |

(g6)

—

Term nr 6.17.

(12)

| (g7) | — | Term nr 6.2 och för andra fordon än de i kategori M1. |
| --- | --- | --- |

(g7)

—

Term nr 6.2 och för andra fordon än de i kategori M1.

(13)

| (g8) | — | Term nr 6.3 och för andra fordon än de i kategori M1. |
| --- | --- | --- |

(g8)

—

Term nr 6.3 och för andra fordon än de i kategori M1.

(14)

| (g9) | — | Term nr 6.6. |
| --- | --- | --- |

(g9)

—

Term nr 6.6.

(15)

| (g10) | — | Term nr 6.10. |
| --- | --- | --- |

(g10)

—

Term nr 6.10.

(16)  Används bara för att definiera terränggående fordon.

(17)

| (g11) | — | Term nr 6.7. |
| --- | --- | --- |

(g11)

—

Term nr 6.7.

(18)

| (g12) | — | Term nr 6.11. |
| --- | --- | --- |

(g12)

—

Term nr 6.11.

(19)

| (g13) | — | Term nr 6.18.1. |
| --- | --- | --- |

(g13)

—

Term nr 6.18.1.

(20)  Förarens vikt är fastställd till 75 kg.

Vätskesystemen (förutom de för spillvatten som måste förbli tomma) fylls till 100 % av den kapacitet som anges av tillverkaren.

Den information som avses i punkterna 2.6 a och 2.6.1 a behöver inte tillhandahållas för fordonskategorierna N2, N3, M2, M3, O3 och O4.

(21)  För släpvagnar eller påhängsvagnar, och för fordon som är kopplade till en släpvagn eller en påhängsvagn, som utövar en betydande vertikal belastning på kopplingsanordningen eller vändskivan, ska denna belastning dividerat med standardvärdet för tyngdaccelerationen räknas med i den högsta tekniskt tillåtna vikten.

(22)  ”Kopplingsöverhänget” är det horisontella avståndet mellan släpkärrors koppling och bakaxelns/bakaxlarnas mittlinje.

(23)  Anges på ett sådant sätt att det faktiska värdet blir tydligt för varje teknisk konfiguration av fordonstypen.

(24)  Upprepa uppgifterna för fordon som kan drivas antingen med bensin, diesel etc. men även i kombination med ett annat bränsle.

I fråga om icke-konventionella motorer och system ska uppgifter som motsvarar dem som det hänvisas till här lämnas av tillverkaren.

(25)  Fastställs i enlighet med kraven i rådets direktiv 80/1269/EEG ().

(26)  EGT L 375, 31.12.1980, s. 46.

(27)  Stryk det som inte är tillämpligt (i vissa fall behöver ingenting strykas när mer än en post är tillämplig).

(28)  De angivna uppgifterna ska lämnas för alla föreslagna varianter.

(29)  För däck i kategori Z som är avsedda för fordon vars maximihastighet överstiger 300 km/tim ska motsvarande uppgifter anges.

(30)  Det angivna antalet sittplatser ska vara antalet när fordonet är i rörelse. Ett intervall får anges när inredningen kan byggas om.

(31)  Med ”R-punkt” eller ”sätets referenspunkt” avses en punkt som fordonstillverkaren definierat för varje sittplats och som fastställts med beaktande av det tredimensionella referenssystem som specificeras i bilaga III till direktiv 77/649/EEG ().

(32)  EGT L 267, 19.10.1977, s. 1.

(33)  EGT L 375, 31.12.1980, s. 36.

Addendum

till EG-typgodkännandeintyg nr ...

Anmärkningar

| 1. | Fordonet har typgodkänts i enlighet med artikel 6.1 i denna förordning (dvs. fordonets yttersta mått överstiger de största tillåtna mått som anges i del A, B, C eller D i bilaga I): ... ja/nej (1) |
| --- | --- |

1.

Fordonet har typgodkänts i enlighet med artikel 6.1 i denna förordning (dvs. fordonets yttersta mått överstiger de största tillåtna mått som anges i del A, B, C eller D i bilaga I): ... ja/nej (1)

| 2. | Fordonet är utrustat med luftfjädring: ... ja/nej (1) |
| --- | --- |

2.

Fordonet är utrustat med luftfjädring: ... ja/nej (1)

| 3. | Fordonet är utrustat med en upphängning som erkänns som likvärdig med luftfjädring: ... ja/nej (1) |
| --- | --- |

3.

Fordonet är utrustat med en upphängning som erkänns som likvärdig med luftfjädring: ... ja/nej (1)

| 4. | Fordonet uppfyller kraven för terränggående fordon: ... ja/nej (1) |
| --- | --- |

4.

Fordonet uppfyller kraven för terränggående fordon: ... ja/nej (1)

Förklaringar:

| (2) | Enligt definitionen i avsnitt A i bilaga II. |
| --- | --- |

(2)

Enligt definitionen i avsnitt A i bilaga II.

---

(1)  Stryk det som inte är tillämpligt.

BILAGA VI

Ändringar av bilagorna I, III, IX och XVI till direktiv 2007/46/EG

Direktiv 2007/46/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga I ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 0.5 ska ersättas med följande:
  0.5.   Tillverkarens företagsnamn och adress: ...” |
| --- | --- | --- |

1.

Bilaga I ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 0.5 ska ersättas med följande:

0.5.   Tillverkarens företagsnamn och adress: ...”

| b) | Punkt 1.9 ska ersättas med följande:
  1.9.   Ange om dragfordonet är avsett att dra påhängsvagnar eller andra släpvagnar och om släpvagnen är en påhängsvagn, en släpvagn med ledad dragstång, en släpkärra eller en släpvagn med oledad dragstång: ...” |
| --- | --- |

b)

Punkt 1.9 ska ersättas med följande:

1.9.   Ange om dragfordonet är avsett att dra påhängsvagnar eller andra släpvagnar och om släpvagnen är en påhängsvagn, en släpvagn med ledad dragstång, en släpkärra eller en släpvagn med oledad dragstång: ...”

| c) | Följande punkt ska läggas till som punkt 1.10:
  1.10.   Ange om fordonet är särskilt avsett för temperaturreglerad varutransport: ...” |
| --- | --- |

c)

Följande punkt ska läggas till som punkt 1.10:

1.10.   Ange om fordonet är särskilt avsett för temperaturreglerad varutransport: ...”

| d) | Punkt 2 ska ersättas med följande:
  ”2.   VIKTER OCH MÅTT (f) (g) (7)
  (i kg och mm) (Hänvisa till ritning i tillämpliga fall)” |
| --- | --- |

d)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   VIKTER OCH MÅTT (f) (g) (7)

(i kg och mm) (Hänvisa till ritning i tillämpliga fall)”

| e) | Punkterna 2.1.1.1, 2.1.1.1.1 och 2.1.1.1.2 ska ersättas med följande:
  ”2.1.2   Fordon med tre eller flera axlar
  2.1.2.1   Avstånd mellan intilliggande axlar, angivet från främsta till bakersta axel: ...
  2.1.2.2   Totalt axelavstånd: ...” |
| --- | --- |

e)

Punkterna 2.1.1.1, 2.1.1.1.1 och 2.1.1.1.2 ska ersättas med följande:

”2.1.2   Fordon med tre eller flera axlar

2.1.2.1   Avstånd mellan intilliggande axlar, angivet från främsta till bakersta axel: ...

2.1.2.2   Totalt axelavstånd: ...”

| f) | Punkterna 2.5 och 2.5.1 ska ersättas med följande:
  2.5   Minimivikt på styraxeln (-axlarna) för icke-färdigbyggda fordon):

  ...” |
| --- | --- |

f)

Punkterna 2.5 och 2.5.1 ska ersättas med följande:

2.5   Minimivikt på styraxeln (-axlarna) för icke-färdigbyggda fordon):

...”

| g) | Punkterna 2.6 och 2.6.1 ska ersättas med följande:
  ”2.6   Vikt i körklart skick (h)






  a) | lägsta och högsta värde för varje variant: ... |
| --- | --- | --- |

g)

Punkterna 2.6 och 2.6.1 ska ersättas med följande:

”2.6   Vikt i körklart skick (h)

a)

lägsta och högsta värde för varje variant: ...

| b) | vikt för varje version (ett schema måste tillhandahållas): ... |
| --- | --- |

b)

vikt för varje version (ett schema måste tillhandahållas): ...

2.6.1   Viktens fördelning mellan axlarna och, för påhängsvagn, släpkärra eller släpvagn med oledad dragstång, vikten på kopplingspunkten: ...

| a) | lägsta och högsta värde för varje variant: ... |
| --- | --- |

a)

lägsta och högsta värde för varje variant: ...

| b) | vikt för varje version (ett schema måste tillhandahållas): ...” |
| --- | --- |

b)

vikt för varje version (ett schema måste tillhandahållas): ...”

| h) | Följande punkt ska läggas till som punkt 2.6.2:
  2.6.2   Tilläggsutrustningens vikt (se definition i artikel 2.5 i förordning (EU) nr 1230/2012 (1)): ... |
| --- | --- |

h)

Följande punkt ska läggas till som punkt 2.6.2:

2.6.2   Tilläggsutrustningens vikt (se definition i artikel 2.5 i förordning (EU) nr 1230/2012 (1)): ...

| i) | Punkt 2.10 ska ersättas med följande:
  2.10   Högsta tekniskt tillåtna vikt på varje axelgrupp: ...” |
| --- | --- |

i)

Punkt 2.10 ska ersättas med följande:

2.10   Högsta tekniskt tillåtna vikt på varje axelgrupp: ...”

| j) | Punkt 2.11 ska ersättas med följande:
  ”2.11   Dragfordonets högsta tekniskt tillåtna släpvagnsvikt

  i fråga om” |
| --- | --- |

j)

Punkt 2.11 ska ersättas med följande:

”2.11   Dragfordonets högsta tekniskt tillåtna släpvagnsvikt

i fråga om”

| k) | Punkt 2.11.4 ska ersättas med följande:
  2.11.4   Släpvagn med oledad dragstång: ...” |
| --- | --- |

k)

Punkt 2.11.4 ska ersättas med följande:

2.11.4   Släpvagn med oledad dragstång: ...”

| l) | Punkt 2.11.5 ska ersättas med följande:
  2.11.5   Fordonskombinationens högsta tekniskt tillåtna lastvikt (3): ...” |
| --- | --- |

l)

Punkt 2.11.5 ska ersättas med följande:

2.11.5   Fordonskombinationens högsta tekniskt tillåtna lastvikt (3): ...”

| m) | Punkterna 2.12, 2.12.1 och 2.12.2 ska ersättas med följande:
  ”2.12   Högsta tekniskt tillåtna vikt vid kopplingspunkten:

  2.12.1   För ett dragfordon: ...
  2.12.2   För en påhängsvagn, en släpkärra eller en släpvagn med oledad dragstång: ...” |
| --- | --- |

m)

Punkterna 2.12, 2.12.1 och 2.12.2 ska ersättas med följande:

”2.12   Högsta tekniskt tillåtna vikt vid kopplingspunkten:

2.12.1   För ett dragfordon: ...

2.12.2   För en påhängsvagn, en släpkärra eller en släpvagn med oledad dragstång: ...”

| n) | Punkterna 2.16–2.16.5 ska ersättas med följande:
  ”2.16   Högsta tillåtna vikter vid registrering/ibruktagande (frivilligt)

  2.16.1   Högsta tillåtna lastvikt vid registrering/ibruktagande: ...
  2.16.2   Högsta tillåtna vikt per axel vid registrering/ibruktagande och, i fråga om påhängsvagn eller släpkärra, avsedd belastning på kopplingspunkten enligt tillverkarens uppgifter om den är lägre än den högsta tekniskt tillåtna vikten på kopplingspunkten: ...
  2.16.3   Högsta tillåtna vikt på varje axelgrupp vid registrering/ibruktagande: ...
  2.16.4   Högsta tillåtna släpvagnsvikt vid registrering/ibruktagande: ...
  2.16.5   Fordonskombinationens högsta tillåtna vikt vid registrering/ibruktagande: ...” |
| --- | --- |

n)

Punkterna 2.16–2.16.5 ska ersättas med följande:

”2.16   Högsta tillåtna vikter vid registrering/ibruktagande (frivilligt)

2.16.1   Högsta tillåtna lastvikt vid registrering/ibruktagande: ...

2.16.2   Högsta tillåtna vikt per axel vid registrering/ibruktagande och, i fråga om påhängsvagn eller släpkärra, avsedd belastning på kopplingspunkten enligt tillverkarens uppgifter om den är lägre än den högsta tekniskt tillåtna vikten på kopplingspunkten: ...

2.16.3   Högsta tillåtna vikt på varje axelgrupp vid registrering/ibruktagande: ...

2.16.4   Högsta tillåtna släpvagnsvikt vid registrering/ibruktagande: ...

2.16.5   Fordonskombinationens högsta tillåtna vikt vid registrering/ibruktagande: ...”

| o) | Följande punkt ska läggas till som punkt 13.12:
  13.12   Ritningar med mått som visar inredningen vad gäller sittplatser, områden för stående, rullstolsplatser, samt bagageutrymmen inklusive hyllor och skidboxar, om detta finns” |
| --- | --- |

o)

Följande punkt ska läggas till som punkt 13.12:

13.12   Ritningar med mått som visar inredningen vad gäller sittplatser, områden för stående, rullstolsplatser, samt bagageutrymmen inklusive hyllor och skidboxar, om detta finns”

| p) | Förklaringarna ska ändras på följande sätt:






  i) | Följande förklaring ska införas som förklaring (7):






  ”(7) | Tilläggsutrustning som påverkar fordonets mått ska specificeras.” |
| --- | --- | --- | --- |

p)

Förklaringarna ska ändras på följande sätt:

i)

Följande förklaring ska införas som förklaring (7):

”(7)

Tilläggsutrustning som påverkar fordonets mått ska specificeras.”

| ii) | Förklaring (h) ska ersättas med följande:






  ”(h) | Förarens vikt är fastställd till 75 kg.
  Vätskesystemen (förutom de för spillvatten som måste förbli tomma) fylls till 100 % av den kapacitet som anges av tillverkaren.
  Informationen som avses i punkterna 2.6 b och 2.6.1 b behöver inte tillhandahållas för fordonskategorierna N2, N3, M2, M3, O3 och O4.” |
| --- | --- | --- |

ii)

Förklaring (h) ska ersättas med följande:

”(h)

Förarens vikt är fastställd till 75 kg.

Vätskesystemen (förutom de för spillvatten som måste förbli tomma) fylls till 100 % av den kapacitet som anges av tillverkaren.

Informationen som avses i punkterna 2.6 b och 2.6.1 b behöver inte tillhandahållas för fordonskategorierna N2, N3, M2, M3, O3 och O4.”

| 2. | Del I i bilaga III ska ändras på följande sätt:






  a) | Avsnitt A ska ändras på följande sätt:






  i) | Punkt 0.5 ska ersättas med följande:
  0.5.   Tillverkarens företagsnamn och adress: ...” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Del I i bilaga III ska ändras på följande sätt:

a)

Avsnitt A ska ändras på följande sätt:

i)

Punkt 0.5 ska ersättas med följande:

0.5.   Tillverkarens företagsnamn och adress: ...”

| ii) | Följande punkter ska läggas till som punkterna 1.9 och 1.10:
  1.9.   Ange om dragfordonet är avsett att dra påhängsvagnar eller andra släpvagnar och om släpvagnen är en påhängsvagn, en släpvagn med ledad dragstång, en släpkärra eller en släpvagn med oledad dragstång: ...
  1.10.   Ange om fordonet är särskilt avsett för temperaturreglerad varutransport: ...” |
| --- | --- |

ii)

Följande punkter ska läggas till som punkterna 1.9 och 1.10:

1.9.   Ange om dragfordonet är avsett att dra påhängsvagnar eller andra släpvagnar och om släpvagnen är en påhängsvagn, en släpvagn med ledad dragstång, en släpkärra eller en släpvagn med oledad dragstång: ...

1.10.   Ange om fordonet är särskilt avsett för temperaturreglerad varutransport: ...”

| iii) | Punkt 2 ska ersättas med följande:
  ”2.   VIKTER OCH MÅTT (f) (g) (7)
  (i kg och mm) (Hänvisa till ritning i tillämpliga fall)” |
| --- | --- |

iii)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   VIKTER OCH MÅTT (f) (g) (7)

(i kg och mm) (Hänvisa till ritning i tillämpliga fall)”

| iv) | Följande punkt ska införas som punkt 2.5:
  2.5   Minimivikt på styraxeln (-axlarna) för icke-färdigbyggda fordon): ...” |
| --- | --- |

iv)

Följande punkt ska införas som punkt 2.5:

2.5   Minimivikt på styraxeln (-axlarna) för icke-färdigbyggda fordon): ...”

| v) | Punkterna 2.6 och 2.6.1 ska ersättas med följande:
  ”2.6   Vikt i körklart skick (h)






  a) | lägsta och högsta värde för varje variant: ... |
| --- | --- | --- |

v)

Punkterna 2.6 och 2.6.1 ska ersättas med följande:

”2.6   Vikt i körklart skick (h)

a)

lägsta och högsta värde för varje variant: ...

| b) | vikt för varje version (ett schema måste tillhandahållas): ... |
| --- | --- |

b)

vikt för varje version (ett schema måste tillhandahållas): ...

2.6.1   Viktens fördelning mellan axlarna och, för påhängsvagnar, släpvagnar med oledad dragstång eller släpkärror, vikten på kopplingen: ......

| a) | lägsta och högsta värde för varje variant: ... |
| --- | --- |

a)

lägsta och högsta värde för varje variant: ...

| b) | vikt för varje version (ett schema måste tillhandahållas): ...” |
| --- | --- |

b)

vikt för varje version (ett schema måste tillhandahållas): ...”

| vi) | Följande punkt ska läggas till som punkt 2.6.2:
  2.6.2   Tilläggsutrustningens vikt (se definition i artikel 2.5 i förordning (EU) nr 1230/2012: ...” |
| --- | --- |

vi)

Följande punkt ska läggas till som punkt 2.6.2:

2.6.2   Tilläggsutrustningens vikt (se definition i artikel 2.5 i förordning (EU) nr 1230/2012: ...”

| vii) | Punkt 2.10 ska ersättas med följande:
  2.10   Högsta tekniskt tillåtna vikt på varje axelgrupp: ...” |
| --- | --- |

vii)

Punkt 2.10 ska ersättas med följande:

2.10   Högsta tekniskt tillåtna vikt på varje axelgrupp: ...”

| viii) | Punkt 2.11 ska ersättas med följande:
  ”2.11   Dragfordonets högsta tekniskt tillåtna släpvagnsvikt

  i fråga om” |
| --- | --- |

viii)

Punkt 2.11 ska ersättas med följande:

”2.11   Dragfordonets högsta tekniskt tillåtna släpvagnsvikt

i fråga om”

| ix) | Punkt 2.11.4 ska ersättas med följande:
  2.11.4   Släpvagn med oledad dragstång: ...” |
| --- | --- |

ix)

Punkt 2.11.4 ska ersättas med följande:

2.11.4   Släpvagn med oledad dragstång: ...”

| x) | Punkt 2.11.5 ska ersättas med följande:
  2.11.5   Fordonskombinationens högsta tekniskt tillåtna lastvikt (3): ...” |
| --- | --- |

x)

Punkt 2.11.5 ska ersättas med följande:

2.11.5   Fordonskombinationens högsta tekniskt tillåtna lastvikt (3): ...”

| xi) | Punkterna 2.12, 2.12.1 och 2.12.2 ska ersättas med följande:
  ”2.12   Högsta tekniskt tillåtna vikt vid kopplingspunkten:

  2.12.1   För ett dragfordon: ...
  2.12.2   För en påhängsvagn, en släpkärra eller en släpvagn med oledad dragstång: ...” |
| --- | --- |

xi)

Punkterna 2.12, 2.12.1 och 2.12.2 ska ersättas med följande:

”2.12   Högsta tekniskt tillåtna vikt vid kopplingspunkten:

2.12.1   För ett dragfordon: ...

2.12.2   För en påhängsvagn, en släpkärra eller en släpvagn med oledad dragstång: ...”

| xii) | Punkterna 2.16–2.16.5 ska ersättas med följande:
  ”2.16   Högsta tillåtna vikter vid registrering/ibruktagande (frivilligt)

  2.16.1   Högsta tillåtna lastvikt vid registrering/ibruktagande: ...
  2.16.2   Högsta tillåtna vikt per axel vid registrering/ibruktagande och, i fråga om påhängsvagn eller släpkärra, avsedd belastning på kopplingspunkten enligt tillverkarens uppgifter om den är lägre än den högsta tekniskt tillåtna vikten på kopplingspunkten: ...
  2.16.3   Högsta tillåtna vikt på varje axelgrupp vid registrering/ibruktagande: ...
  2.16.4   Högsta tillåtna släpvagnsvikt vid registrering/ibruktagande: ...
  2.16.5   Fordonskombinationens högsta tillåtna vikt vid registrering/ibruktagande: ...” |
| --- | --- |

xii)

Punkterna 2.16–2.16.5 ska ersättas med följande:

”2.16   Högsta tillåtna vikter vid registrering/ibruktagande (frivilligt)

2.16.1   Högsta tillåtna lastvikt vid registrering/ibruktagande: ...

2.16.2   Högsta tillåtna vikt per axel vid registrering/ibruktagande och, i fråga om påhängsvagn eller släpkärra, avsedd belastning på kopplingspunkten enligt tillverkarens uppgifter om den är lägre än den högsta tekniskt tillåtna vikten på kopplingspunkten: ...

2.16.3   Högsta tillåtna vikt på varje axelgrupp vid registrering/ibruktagande: ...

2.16.4   Högsta tillåtna släpvagnsvikt vid registrering/ibruktagande: ...

2.16.5   Fordonskombinationens högsta tillåtna vikt vid registrering/ibruktagande: ...”

| b) | Avsnitt B ska ändras enligt följande:






  i) | Punkt 0.5 ska ersättas med följande:
  0.5   Tillverkarens företagsnamn och adress: ...” |
| --- | --- | --- |

b)

Avsnitt B ska ändras enligt följande:

i)

Punkt 0.5 ska ersättas med följande:

0.5   Tillverkarens företagsnamn och adress: ...”

| ii) | Följande punkter ska läggas till som punkterna 1.9 och 1.10:
  1.9   Ange om dragfordonet är avsett att dra påhängsvagnar eller andra släpvagnar och om släpvagnen är en påhängsvagn, en släpvagn med ledad dragstång, en släpkärra eller en släpvagn med oledad dragstång: ...
  1.10   Ange om fordonet är särskilt avsett för temperaturreglerad varutransport: ...” |
| --- | --- |

ii)

Följande punkter ska läggas till som punkterna 1.9 och 1.10:

1.9   Ange om dragfordonet är avsett att dra påhängsvagnar eller andra släpvagnar och om släpvagnen är en påhängsvagn, en släpvagn med ledad dragstång, en släpkärra eller en släpvagn med oledad dragstång: ...

1.10   Ange om fordonet är särskilt avsett för temperaturreglerad varutransport: ...”

| iii) | Punkt 2 ska ersättas med följande:
  ”2.   VIKTER OCH MÅTT (f) (g) (7)
  (i kg och mm) (Hänvisa till ritning i tillämpliga fall)” |
| --- | --- |

iii)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   VIKTER OCH MÅTT (f) (g) (7)

(i kg och mm) (Hänvisa till ritning i tillämpliga fall)”

| iv) | Punkterna 2.6 och 2.6.1 ska ersättas med följande:
  ”2.6   Vikt i körklart skick (h)






  a) | lägsta och högsta värde för varje variant: ... |
| --- | --- | --- |

iv)

Punkterna 2.6 och 2.6.1 ska ersättas med följande:

”2.6   Vikt i körklart skick (h)

a)

lägsta och högsta värde för varje variant: ...

| b) | vikt för varje version (ett schema måste tillhandahållas): ... |
| --- | --- |

b)

vikt för varje version (ett schema måste tillhandahållas): ...

2.6.1   Viktens fördelning mellan axlarna och, för påhängsvagnar, släpvagnar med oledad dragstång eller släpkärror, vikten på kopplingen: ...

| a) | lägsta och högsta värde för varje variant: ... |
| --- | --- |

a)

lägsta och högsta värde för varje variant: ...

| b) | vikt för varje version (ett schema måste tillhandahållas): ...” |
| --- | --- |

b)

vikt för varje version (ett schema måste tillhandahållas): ...”

| v) | Följande punkt ska läggas till som punkt 2.6.2:
  2.6.2   Tilläggsutrustningens vikt (se definition nr 5 i artikel 2 i förordning (EU) nr 1230/2012: ...” |
| --- | --- |

v)

Följande punkt ska läggas till som punkt 2.6.2:

2.6.2   Tilläggsutrustningens vikt (se definition nr 5 i artikel 2 i förordning (EU) nr 1230/2012: ...”

| vi) | Punkt 2.10 ska ersättas med följande:
  2.10   Högsta tekniskt tillåtna vikt på varje axelgrupp: ...” |
| --- | --- |

vi)

Punkt 2.10 ska ersättas med följande:

2.10   Högsta tekniskt tillåtna vikt på varje axelgrupp: ...”

| vii) | Punkterna 2.12 och 2.12.2 ska ersättas med följande:
  ”2.12   Högsta tekniskt tillåtna vikt vid kopplingspunkten:

  2.12.2   För en påhängsvagn, en släpkärra eller en släpvagn med oledad dragstång: ...” |
| --- | --- |

vii)

Punkterna 2.12 och 2.12.2 ska ersättas med följande:

”2.12   Högsta tekniskt tillåtna vikt vid kopplingspunkten:

2.12.2   För en påhängsvagn, en släpkärra eller en släpvagn med oledad dragstång: ...”

| viii) | Punkterna 2.16–2.16.3 ska ersättas med följande:
  ”2.16   Högsta tillåtna vikter vid registrering/ibruktagande (frivilligt)

  2.16.1   Högsta tillåtna lastvikt vid registrering/ibruktagande: ...
  2.16.2   Högsta tillåtna vikt per axel vid registrering/ibruktagande och, i fråga om påhängsvagn eller släpkärra, avsedd belastning på kopplingspunkten enligt tillverkarens uppgifter om den är lägre än den högsta tekniskt tillåtna vikten på kopplingspunkten: ...
  2.16.3   Högsta tillåtna vikt för varje axelgrupp vid registrering/ibruktagande: ...” |
| --- | --- |

viii)

Punkterna 2.16–2.16.3 ska ersättas med följande:

”2.16   Högsta tillåtna vikter vid registrering/ibruktagande (frivilligt)

2.16.1   Högsta tillåtna lastvikt vid registrering/ibruktagande: ...

2.16.2   Högsta tillåtna vikt per axel vid registrering/ibruktagande och, i fråga om påhängsvagn eller släpkärra, avsedd belastning på kopplingspunkten enligt tillverkarens uppgifter om den är lägre än den högsta tekniskt tillåtna vikten på kopplingspunkten: ...

2.16.3   Högsta tillåtna vikt för varje axelgrupp vid registrering/ibruktagande: ...”

| ix) | Punkt 2.16.5 ska utgå. |
| --- | --- |

ix)

Punkt 2.16.5 ska utgå.

| 3. | Bilaga IX ska ändras på följande sätt:






  a) | Post 0.5 i ”Förlaga A1 – Sida 1 – Färdigbyggda fordon – EG-intyg om överensstämmelse” ska ersättas med följande:
  0.5   Tillverkarens företagsnamn och adress: ...” |
| --- | --- | --- |

3.

Bilaga IX ska ändras på följande sätt:

a)

Post 0.5 i ”Förlaga A1 – Sida 1 – Färdigbyggda fordon – EG-intyg om överensstämmelse” ska ersättas med följande:

0.5   Tillverkarens företagsnamn och adress: ...”

| b) | Post 0.5 i ”Förlaga A2 – Sida 1 – Färdigbyggda fordon som typgodkänts i små serier – [År] – [löpnummer] – EG-intyg om överensstämmelse” ska ersättas med följande:
  0.5   Tillverkarens företagsnamn och adress: ...” |
| --- | --- |

b)

Post 0.5 i ”Förlaga A2 – Sida 1 – Färdigbyggda fordon som typgodkänts i små serier – [År] – [löpnummer] – EG-intyg om överensstämmelse” ska ersättas med följande:

0.5   Tillverkarens företagsnamn och adress: ...”

| c) | Post 0.5 i ”Förlaga B – Sida 1 – Etappvis färdigbyggda fordon – EG-intyg om överensstämmelse” ska ersättas med följande:
  0.5   Tillverkarens företagsnamn och adress: ...” |
| --- | --- |

c)

Post 0.5 i ”Förlaga B – Sida 1 – Etappvis färdigbyggda fordon – EG-intyg om överensstämmelse” ska ersättas med följande:

0.5   Tillverkarens företagsnamn och adress: ...”

| d) | Post 0.5 i ”Förlaga C1 – Sida 1 – Icke-färdigbyggda fordon – EG-intyg om överensstämmelse” ska ersättas med följande:
  0.5   Tillverkarens företagsnamn och adress: ...” |
| --- | --- |

d)

Post 0.5 i ”Förlaga C1 – Sida 1 – Icke-färdigbyggda fordon – EG-intyg om överensstämmelse” ska ersättas med följande:

0.5   Tillverkarens företagsnamn och adress: ...”

| e) | Post 0.5 i ”Förlaga C2 – Sida 1 – Icke-färdigbyggda fordon som typgodkänts i små serier – [År] – [löpnummer] – EG-intyg om överensstämmelse” ska ersättas med följande:
  0.5   Tillverkarens företagsnamn och adress: ...” |
| --- | --- |

e)

Post 0.5 i ”Förlaga C2 – Sida 1 – Icke-färdigbyggda fordon som typgodkänts i små serier – [År] – [löpnummer] – EG-intyg om överensstämmelse” ska ersättas med följande:

0.5   Tillverkarens företagsnamn och adress: ...”

| f) | Post 13 i ”Sida 2 – Fordonskategori M1 (färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)” ska ersättas med följande:
  13.   Vikt i körklart skick: ...kg” |
| --- | --- |

f)

Post 13 i ”Sida 2 – Fordonskategori M1 (färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)” ska ersättas med följande:

13.   Vikt i körklart skick: ...kg”

| g) | Följande post ska läggas till i ”Sida 2 – Fordonskategori M1 (färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)” som post 13.2:
  13.2   Fordonets faktiska vikt: ...kg” |
| --- | --- |

g)

Följande post ska läggas till i ”Sida 2 – Fordonskategori M1 (färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)” som post 13.2:

13.2   Fordonets faktiska vikt: ...kg”

| h) | Post 13 i ”Sida 2 – Fordonskategori M2 (färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)” ska ersättas med följande:
  13.   Vikt i körklart skick: ...kg” |
| --- | --- |

h)

Post 13 i ”Sida 2 – Fordonskategori M2 (färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)” ska ersättas med följande:

13.   Vikt i körklart skick: ...kg”

| i) | Följande post ska läggas till i ”Sida 2 – Fordonskategori M2 (färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)” som post 13.2:
  13.2.   Fordonets faktiska vikt: ...kg” |
| --- | --- |

i)

Följande post ska läggas till i ”Sida 2 – Fordonskategori M2 (färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)” som post 13.2:

13.2.   Fordonets faktiska vikt: ...kg”

| j) | Post 13 i ”Sida 2 – Fordonskategori M3 (färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)” ska ersättas med följande:
  13.   Vikt i körklart skick: ...kg” |
| --- | --- |

j)

Post 13 i ”Sida 2 – Fordonskategori M3 (färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)” ska ersättas med följande:

13.   Vikt i körklart skick: ...kg”

| k) | Följande post ska läggas till i ”Sida 2 – Fordonskategori M3 (färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)” som post 13.2:
  13.2   Fordonets faktiska vikt: ...kg” |
| --- | --- |

k)

Följande post ska läggas till i ”Sida 2 – Fordonskategori M3 (färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)” som post 13.2:

13.2   Fordonets faktiska vikt: ...kg”

| l) | Post 13 i ”Sida 2 – Fordonskategori N1 (färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)” ska ersättas med följande:
  13.   Vikt i körklart skick: ...kg” |
| --- | --- |

l)

Post 13 i ”Sida 2 – Fordonskategori N1 (färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)” ska ersättas med följande:

13.   Vikt i körklart skick: ...kg”

| m) | Följande post ska läggas till i ”Sida 2 – Fordonskategori N1 (färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)” som post 13.2:
  13.2.   Fordonets faktiska vikt: ...kg” |
| --- | --- |

m)

Följande post ska läggas till i ”Sida 2 – Fordonskategori N1 (färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)” som post 13.2:

13.2.   Fordonets faktiska vikt: ...kg”

| n) | Post 13 i ”Sida 2 – Fordonskategori N2 (färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)” ska ersättas med följande:
  13.   Vikt i körklart skick: ...kg” |
| --- | --- |

n)

Post 13 i ”Sida 2 – Fordonskategori N2 (färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)” ska ersättas med följande:

13.   Vikt i körklart skick: ...kg”

| o) | Följande post ska läggas till i ”Sida 2 – Fordonskategori N2 (färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)” som post 13.2:
  13.2.   Fordonets faktiska vikt: ...kg” |
| --- | --- |

o)

Följande post ska läggas till i ”Sida 2 – Fordonskategori N2 (färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)” som post 13.2:

13.2.   Fordonets faktiska vikt: ...kg”

| p) | Post 13 i ”Sida 2 – Fordonskategori N3 (färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)” ska ersättas med följande:
  13.   Vikt i körklart skick: ...kg” |
| --- | --- |

p)

Post 13 i ”Sida 2 – Fordonskategori N3 (färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)” ska ersättas med följande:

13.   Vikt i körklart skick: ...kg”

| q) | Följande post ska läggas till i ”Sida 2 – Fordonskategori N3 (färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)” som post 13.2:
  13.2.   Fordonets faktiska vikt: ...kg” |
| --- | --- |

q)

Följande post ska läggas till i ”Sida 2 – Fordonskategori N3 (färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)” som post 13.2:

13.2.   Fordonets faktiska vikt: ...kg”

| r) | Post 13 i ”Sida 2 – Fordonskategorier O1 och O2 (färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)” ska ersättas med följande:
  13.   Vikt i körklart skick: ...kg” |
| --- | --- |

r)

Post 13 i ”Sida 2 – Fordonskategorier O1 och O2 (färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)” ska ersättas med följande:

13.   Vikt i körklart skick: ...kg”

| s) | Följande post ska läggas till i ”Sida 2 – Fordonskategorier O1 och O2 (färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)” som post 13.2:
  13.2.   Fordonets faktiska vikt: ...kg” |
| --- | --- |

s)

Följande post ska läggas till i ”Sida 2 – Fordonskategorier O1 och O2 (färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)” som post 13.2:

13.2.   Fordonets faktiska vikt: ...kg”

| t) | Post 13 i ”Sida 2 – Fordonskategorier O3 och O4 (färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)” ska ersättas med följande:
  13.   Vikt i körklart skick: ...kg” |
| --- | --- |

t)

Post 13 i ”Sida 2 – Fordonskategorier O3 och O4 (färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon)” ska ersättas med följande:

13.   Vikt i körklart skick: ...kg”

| u) | Följande post ska läggas till i ”Sida 2 – Fordonskategori M1 (icke-färdigbyggda fordon)” som post 13.2:
  13.2   Vikt i körklart skick: ...kg” |
| --- | --- |

u)

Följande post ska läggas till i ”Sida 2 – Fordonskategori M1 (icke-färdigbyggda fordon)” som post 13.2:

13.2   Vikt i körklart skick: ...kg”

| v) | Post 14 i ”Sida 2 – Fordonskategori M1 (icke-färdigbyggda fordon)” ska ersättas med följande:
  14.   Fordonets faktiska vikt: ...kg” |
| --- | --- |

v)

Post 14 i ”Sida 2 – Fordonskategori M1 (icke-färdigbyggda fordon)” ska ersättas med följande:

14.   Fordonets faktiska vikt: ...kg”

| w) | Post 14 i ”Sida 2 – Fordonskategori M2 (icke-färdigbyggda fordon)” ska ersättas med följande:
  14.   Fordonets faktiska vikt: ...kg” |
| --- | --- |

w)

Post 14 i ”Sida 2 – Fordonskategori M2 (icke-färdigbyggda fordon)” ska ersättas med följande:

14.   Fordonets faktiska vikt: ...kg”

| x) | Post 14 i ”Sida 2 – Fordonskategori M3 (icke-färdigbyggda fordon)” ska ersättas med följande:
  14.   Fordonets faktiska vikt: ...kg” |
| --- | --- |

x)

Post 14 i ”Sida 2 – Fordonskategori M3 (icke-färdigbyggda fordon)” ska ersättas med följande:

14.   Fordonets faktiska vikt: ...kg”

| y) | Följande post ska läggas till i ”Sida 2 – Fordonskategori N1 (icke-färdigbyggda fordon)” som post 13:
  13.   Vikt i körklart skick: ...kg” |
| --- | --- |

y)

Följande post ska läggas till i ”Sida 2 – Fordonskategori N1 (icke-färdigbyggda fordon)” som post 13:

13.   Vikt i körklart skick: ...kg”

| z) | Post 14 i ”Sida 2 – Fordonskategori N1 (icke-färdigbyggda fordon)” ska ersättas med följande:
  14.   Fordonets faktiska vikt: ...kg” |
| --- | --- |

z)

Post 14 i ”Sida 2 – Fordonskategori N1 (icke-färdigbyggda fordon)” ska ersättas med följande:

14.   Fordonets faktiska vikt: ...kg”

| aa) | Post 14 i ”Sida 2 – Fordonskategori N2 (icke-färdigbyggda fordon)” ska ersättas med följande:
  14.   Fordonets faktiska vikt: ...kg” |
| --- | --- |

aa)

Post 14 i ”Sida 2 – Fordonskategori N2 (icke-färdigbyggda fordon)” ska ersättas med följande:

14.   Fordonets faktiska vikt: ...kg”

| ab) | Post 14 i ”Sida 2 – Fordonskategori N3 (icke-färdigbyggda fordon)” ska ersättas med följande:
  14.   Fordonets faktiska vikt: ...kg” |
| --- | --- |

ab)

Post 14 i ”Sida 2 – Fordonskategori N3 (icke-färdigbyggda fordon)” ska ersättas med följande:

14.   Fordonets faktiska vikt: ...kg”

| ac) | Post 14 i ”Sida 2 – Fordonskategorier O1 och O2 (icke-färdigbyggda fordon)” ska ersättas med följande:
  14.   Fordonets faktiska vikt: ...kg” |
| --- | --- |

ac)

Post 14 i ”Sida 2 – Fordonskategorier O1 och O2 (icke-färdigbyggda fordon)” ska ersättas med följande:

14.   Fordonets faktiska vikt: ...kg”

| ad) | Post 14 i ”Sida 2 – Fordonskategorier O3 och O4 (icke-färdigbyggda fordon)” ska ersättas med följande:
  14.   Fordonets faktiska vikt: ...kg” |
| --- | --- |

ad)

Post 14 i ”Sida 2 – Fordonskategorier O3 och O4 (icke-färdigbyggda fordon)” ska ersättas med följande:

14.   Fordonets faktiska vikt: ...kg”

| ae) | I ”Förklarande noter till bilaga IX” ska förklaring (f) utgå. |
| --- | --- |

ae)

I ”Förklarande noter till bilaga IX” ska förklaring (f) utgå.

| 4. | Bilaga XVI ska ändras på följande sätt:






  a) | Följande post ska läggas till i förteckningen över rättsakter som post 44:
  ”44.   Kommissionens förordning (EU) nr 1230/2012” |
| --- | --- | --- |

4.

Bilaga XVI ska ändras på följande sätt:

a)

Följande post ska läggas till i förteckningen över rättsakter som post 44:

”44.   Kommissionens förordning (EU) nr 1230/2012”

| b) | Följande post ska införas i tillägg 2 som post 44: | Rättsakt | Bilaga och stycke | Särskilda villkor |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”44 | Förordning (EU) nr 1230/2012 | Avsnitten 7 och 8 i del B i bilaga I | a) | Kontroll av att kraven på manövreringsförmåga, inklusive manövreringsförmågan för fordon med lyftaxlar eller belastningsbara axlar, uppfylls. |

b)

Följande post ska införas i tillägg 2 som post 44:

Rättsakt

Bilaga och stycke

Särskilda villkor

”44

Förordning (EU) nr 1230/2012

Avsnitten 7 och 8 i del B i bilaga I

a)

Kontroll av att kraven på manövreringsförmåga, inklusive manövreringsförmågan för fordon med lyftaxlar eller belastningsbara axlar, uppfylls.

Avsnitten 6 och 7 i del C i bilaga I

| b) | Mätning av den maximala bakre utsvängningen.” |
| --- | --- |

b)

Mätning av den maximala bakre utsvängningen.”

---

(1)  EUT L 353, 21.12.2012, s. 31.”

BILAGA VII

”BILAGA XII

GRÄNSVÄRDEN FÖR SMÅ SERIER OCH SLUTSERIER

A.   GRÄNSVÄRDEN FÖR SMÅ SERIER

| 1. | Antalet enheter inom en fordonstyp som ska registreras, försäljas eller tas i bruk per år inom Europeiska unionen med tillämpning av artikel 22 får inte överstiga det antal enheter som anges nedan för aktuell fordonskategori.






  Kategori | Enheter |
| --- | --- | --- |
| M1 | 1 000 |
| M2, M3 | 0 |
| N1 | 0 |
| N2, N3 | 0 |
| O1, O2 | 0 |
| O3, O4 | 0 |

1.

Antalet enheter inom en fordonstyp som ska registreras, försäljas eller tas i bruk per år inom Europeiska unionen med tillämpning av artikel 22 får inte överstiga det antal enheter som anges nedan för aktuell fordonskategori.

Kategori

Enheter

M1

1 000

M2, M3

0

N1

0

N2, N3

0

O1, O2

0

O3, O4

0

| 2. | Antalet enheter inom en fordonstyp som ska registreras, försäljas eller tas i bruk per år i en medlemsstat med tillämpning av artikel 23 ska beslutas av den aktuella medlemsstaten men får inte överstiga det antal enheter som anges nedan för berörd fordonskategori.






  Kategori | Enheter |
| --- | --- | --- |
| M1 | 75 |
| M2, M3 | 250 |
| N1 | 500 |
| N2, N3 | 250 |
| O1, O2 | 500 |
| O3, O4 | 250 |

2.

Antalet enheter inom en fordonstyp som ska registreras, försäljas eller tas i bruk per år i en medlemsstat med tillämpning av artikel 23 ska beslutas av den aktuella medlemsstaten men får inte överstiga det antal enheter som anges nedan för berörd fordonskategori.

Kategori

Enheter

M1

75

M2, M3

250

N1

500

N2, N3

250

O1, O2

500

O3, O4

250

| 3. | Antalet enheter inom en fordonstyp som ska registreras, försäljas eller tas i bruk per år i en medlemsstat med tillämpning av artikel 6.2 i förordning (EU) nr 1230/2012 ska beslutas av den aktuella medlemsstaten men får inte överstiga det antal enheter som anges nedan för berörd fordonskategori.






  Kategori | Enheter |
| --- | --- | --- |
| M2, M3 | 1 000 |
| N2, N3 | 1 200 |
| O3, O4 | 2 000 |

3.

Antalet enheter inom en fordonstyp som ska registreras, försäljas eller tas i bruk per år i en medlemsstat med tillämpning av artikel 6.2 i förordning (EU) nr 1230/2012 ska beslutas av den aktuella medlemsstaten men får inte överstiga det antal enheter som anges nedan för berörd fordonskategori.

Kategori

Enheter

M2, M3

1 000

N2, N3

1 200

O3, O4

2 000

B.   GRÄNSVÄRDEN FÖR SLUTSERIER

Det maximala antalet färdigbyggda och etappvis färdigbyggda fordon som får tas i bruk i varje medlemsstat enligt slutserieförfarandet ska begränsas på något av följande sätt, som medlemsstaten får välja:

| 1. | Det högsta antalet fordon av en eller flera typer får inte överstiga 10 % i fråga om kategori M1 och i fråga om alla andra kategorier inte överstiga 30 % av det totala antalet fordon av samtliga berörda typer som togs i bruk i medlemsstaten i fråga under föregående år.
  Om 10 % respektive 30 % skulle vara färre än 100 fordon kan medlemsstaten tillåta ibruktagande av högst 100 fordon. |
| --- | --- |

1.

Det högsta antalet fordon av en eller flera typer får inte överstiga 10 % i fråga om kategori M1 och i fråga om alla andra kategorier inte överstiga 30 % av det totala antalet fordon av samtliga berörda typer som togs i bruk i medlemsstaten i fråga under föregående år.

Om 10 % respektive 30 % skulle vara färre än 100 fordon kan medlemsstaten tillåta ibruktagande av högst 100 fordon.

| 2. | Fordon av alla typer ska begränsas till fordon för vilka ett giltigt intyg om överensstämmelse var utfärdat på tillverkningsdagen eller senare och som var giltigt minst tre månader efter utfärdandedagen och där intyget senare blev ogiltigt på grund av en rättsakt som trädde i kraft.” |
| --- | --- |

2.

Fordon av alla typer ska begränsas till fordon för vilka ett giltigt intyg om överensstämmelse var utfärdat på tillverkningsdagen eller senare och som var giltigt minst tre månader efter utfärdandedagen och där intyget senare blev ogiltigt på grund av en rättsakt som trädde i kraft.”

---

DIREKTIV

| 21.12.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 353/80 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 353/80

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2012/46/EU

av den 6 december 2012

om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 97/68/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från förbränningsmotorer som ska monteras i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 97/68/EG av den 16 december 1997 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från förbränningsmotorer som ska monteras i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg (1), särskilt artikel 14, och

av följande skäl:

| (1) | Genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/26/EG av den 21 april 2004 om ändring av direktiv 97/68/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från förbränningsmotorer som ska monteras i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg (2) infördes nya utsläppssteg III A, III B och IV i direktiv 97/68/EG, i syfte att öka skyddet av människors hälsa och miljön. Provningsmetoderna har ändrats i enlighet med detta, först genom direktiv 2004/26/EG och senare genom kommissionens direktiv 2010/26/EU av den 31 mars 2010 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 97/68/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från förbränningsmotorer som ska monteras i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg (3). |
| --- | --- |

(1)

Genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/26/EG av den 21 april 2004 om ändring av direktiv 97/68/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från förbränningsmotorer som ska monteras i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg (2) infördes nya utsläppssteg III A, III B och IV i direktiv 97/68/EG, i syfte att öka skyddet av människors hälsa och miljön. Provningsmetoderna har ändrats i enlighet med detta, först genom direktiv 2004/26/EG och senare genom kommissionens direktiv 2010/26/EU av den 31 mars 2010 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 97/68/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från förbränningsmotorer som ska monteras i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg (3).

| (2) | Gränsvärdena för steg IV blir obligatoriska för typgodkännanden som utfärdas från och med den 1 januari 2013 för motorer i kategori Q och från och med den 1 oktober 2013 för motorer i kategori R. På grundval av erfarenheterna med Euro V- och VI-motorer till tunga fordon enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 595/2009 av den 18 juni 2009 om typgodkännande av motorfordon och motorer vad gäller utsläpp från tunga fordon (Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon samt om ändring av förordning (EG) nr 715/2007 och direktiv 2007/46/EG och om upphävande av direktiven 80/1269/EEG, 2005/55/EG och 2005/78/EG (4) har det kommit fram vissa brister rörande provningskraven för motorer i steg IV. För att det ska bli möjligt att typgodkänna motorer i steg IV i kategorierna Q och R, med beaktande av den tekniska utvecklingen och för att öka den globala tillnärmningen, är det nödvändigt att revidera och komplettera vissa bestämmelser i direktiv 97/68/EG. Detta är nödvändigt också för att minska marginalen för tolkning av provningsresultaten och begränsa fel vid uppskattningen av föroreningar från motorer. |
| --- | --- |

(2)

Gränsvärdena för steg IV blir obligatoriska för typgodkännanden som utfärdas från och med den 1 januari 2013 för motorer i kategori Q och från och med den 1 oktober 2013 för motorer i kategori R. På grundval av erfarenheterna med Euro V- och VI-motorer till tunga fordon enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 595/2009 av den 18 juni 2009 om typgodkännande av motorfordon och motorer vad gäller utsläpp från tunga fordon (Euro 6) och om tillgång till information om reparation och underhåll av fordon samt om ändring av förordning (EG) nr 715/2007 och direktiv 2007/46/EG och om upphävande av direktiven 80/1269/EEG, 2005/55/EG och 2005/78/EG (4) har det kommit fram vissa brister rörande provningskraven för motorer i steg IV. För att det ska bli möjligt att typgodkänna motorer i steg IV i kategorierna Q och R, med beaktande av den tekniska utvecklingen och för att öka den globala tillnärmningen, är det nödvändigt att revidera och komplettera vissa bestämmelser i direktiv 97/68/EG. Detta är nödvändigt också för att minska marginalen för tolkning av provningsresultaten och begränsa fel vid uppskattningen av föroreningar från motorer.

| (3) | Genom direktiv 2010/26/EU infördes bestämmelser om NOx-rening som är nödvändiga för att se till att de sofistikerade efterbehandlingssystem som krävs för att efterleva de nya utsläppsgränserna för motorer i stegen III B och IV fungerar korrekt. Med tanke på att det inte bör vara möjligt att kringgå efterlevnaden av utsläppsgränser, gäller särskilt att det är lämpligt att komplettera bestämmelserna om NOx-rening genom att införa ett varningssystem för operatören på grundval av motsvarande bestämmelser i förordning (EG) nr 595/2009 för tunga fordon (Euro VI), kombinerat med ett motiveringssystem i två steg som väsentligen minskar utrustningens användbarhet och därmed tvingar till bättre efterlevnad. |
| --- | --- |

(3)

Genom direktiv 2010/26/EU infördes bestämmelser om NOx-rening som är nödvändiga för att se till att de sofistikerade efterbehandlingssystem som krävs för att efterleva de nya utsläppsgränserna för motorer i stegen III B och IV fungerar korrekt. Med tanke på att det inte bör vara möjligt att kringgå efterlevnaden av utsläppsgränser, gäller särskilt att det är lämpligt att komplettera bestämmelserna om NOx-rening genom att införa ett varningssystem för operatören på grundval av motsvarande bestämmelser i förordning (EG) nr 595/2009 för tunga fordon (Euro VI), kombinerat med ett motiveringssystem i två steg som väsentligen minskar utrustningens användbarhet och därmed tvingar till bättre efterlevnad.

| (4) | Till följd av de elektroniskt styrda motorernas intåg är det nödvändigt att anpassa provningsförfarandet för att se till att motorprovningarna bättre återspeglar faktiska förhållanden och att utsläppskraven inte kan kringgås (”cycle beating”). Vid typgodkännande måste därför överensstämmelse demonstreras inom ett arbetsområde som har valts för provmotorn på grundval av standarden ISO 8178. Det är också nödvändigt att specificera driftsförhållandena under provningen och modifiera beräkningsmetoderna för specifika utsläpp så att de motsvarar det som krävs för tunga fordon (Euro VI) och anpassa dem enligt bestämmelser som iakttas av unionens större handelsparter. |
| --- | --- |

(4)

Till följd av de elektroniskt styrda motorernas intåg är det nödvändigt att anpassa provningsförfarandet för att se till att motorprovningarna bättre återspeglar faktiska förhållanden och att utsläppskraven inte kan kringgås (”cycle beating”). Vid typgodkännande måste därför överensstämmelse demonstreras inom ett arbetsområde som har valts för provmotorn på grundval av standarden ISO 8178. Det är också nödvändigt att specificera driftsförhållandena under provningen och modifiera beräkningsmetoderna för specifika utsläpp så att de motsvarar det som krävs för tunga fordon (Euro VI) och anpassa dem enligt bestämmelser som iakttas av unionens större handelsparter.

| (5) | Enligt direktiv 97/68/EG måste tillverkaren specificera motorns utsläppsprestanda i specifika omgivningsförhållanden relaterade till höjd eller tryck och temperatur. För att få en bättre återgivning av hur motorerna används i praktiken är det lämpligt att utöka kriteriet rörande temperatur/tryck och höjd genom att bestämmelserna anpassas närmare till kraven för Euro VI-motorer för tunga fordon. |
| --- | --- |

(5)

Enligt direktiv 97/68/EG måste tillverkaren specificera motorns utsläppsprestanda i specifika omgivningsförhållanden relaterade till höjd eller tryck och temperatur. För att få en bättre återgivning av hur motorerna används i praktiken är det lämpligt att utöka kriteriet rörande temperatur/tryck och höjd genom att bestämmelserna anpassas närmare till kraven för Euro VI-motorer för tunga fordon.

| (6) | Likaså bör beständighetskraven revideras i syfte att garantera effektiv utsläppsrening när motorn är i drift. På grund av de tekniska förändringarna förknippade med motorer i steg IV och deras efterbehandlingssystem är beständighetsbestämmelserna enligt direktiv 97/68/EG inte lämpliga för dessa motorer, och därför bör bestämmelser baserade på förordning (EG) nr 595/2009 om typgodkännande av motorfordon och motorer vad gäller utsläpp från tunga fordon (Euro VI) införlivas i direktiv 97/68/EG. |
| --- | --- |

(6)

Likaså bör beständighetskraven revideras i syfte att garantera effektiv utsläppsrening när motorn är i drift. På grund av de tekniska förändringarna förknippade med motorer i steg IV och deras efterbehandlingssystem är beständighetsbestämmelserna enligt direktiv 97/68/EG inte lämpliga för dessa motorer, och därför bör bestämmelser baserade på förordning (EG) nr 595/2009 om typgodkännande av motorfordon och motorer vad gäller utsläpp från tunga fordon (Euro VI) införlivas i direktiv 97/68/EG.

| (7) | Ett globalt harmoniserat provningsförfarande för motorer i steg IV har antagits av Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03). Det är lämpligt att fastslå att det förfarandet även ska gälla för provning av sådana motorer i unionen. |
| --- | --- |

(7)

Ett globalt harmoniserat provningsförfarande för motorer i steg IV har antagits av Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03). Det är lämpligt att fastslå att det förfarandet även ska gälla för provning av sådana motorer i unionen.

| (8) | Enligt direktiv 97/68/EG ska godkännanden som utfärdats enligt annan specifik lagstiftning på EU- eller FN/ECE-nivå vara likvärdiga med typgodkännanden som utfärdats enligt det direktivet. Hänvisningarna till rättsakter som anses vara likvärdiga bör anpassas till aktuella gällande versioner. I fråga om motorer för tunga fordon (Euro VI) är det nödvändigt att specificera att likvärdighet endast kan gälla om vissa ytterligare krav på motivering respekteras. |
| --- | --- |

(8)

Enligt direktiv 97/68/EG ska godkännanden som utfärdats enligt annan specifik lagstiftning på EU- eller FN/ECE-nivå vara likvärdiga med typgodkännanden som utfärdats enligt det direktivet. Hänvisningarna till rättsakter som anses vara likvärdiga bör anpassas till aktuella gällande versioner. I fråga om motorer för tunga fordon (Euro VI) är det nödvändigt att specificera att likvärdighet endast kan gälla om vissa ytterligare krav på motivering respekteras.

| (9) | Rapportering av utsläppen av koldioxid (CO2) ger ytterligare indikation om en motors prestanda. Rapportering av CO2-utsläpp under provcykeln ingår bland bestämmelserna i förordning (EG) nr 595/2009 om typgodkännande av motorfordon och motorer vad gäller utsläpp från tunga fordon (Euro VI och EPA:s 40 CFR-standarder om utsläpp av växthusgaser). Det är därför lämpligt att även införliva sådana bestämmelser i direktiv 97/68/EG. |
| --- | --- |

(9)

Rapportering av utsläppen av koldioxid (CO2) ger ytterligare indikation om en motors prestanda. Rapportering av CO2-utsläpp under provcykeln ingår bland bestämmelserna i förordning (EG) nr 595/2009 om typgodkännande av motorfordon och motorer vad gäller utsläpp från tunga fordon (Euro VI och EPA:s 40 CFR-standarder om utsläpp av växthusgaser). Det är därför lämpligt att även införliva sådana bestämmelser i direktiv 97/68/EG.

| (10) | Direktiv 97/68/EG innehåller inga specifika krav rörande utsläpp från vevhuset (sekundära utsläpp). För att undvika tolkningsproblem är det nödvändigt att klargöra hur utsläpp från vevhuset beaktas vid bedömning av huruvida utsläppsprovningen godkänns eller inte. Denna bestämmelse bör anpassas till Euro VI-motorer för tunga fordon och US Tier 4-bestämmelserna (EPA 40 CFR del 1039). |
| --- | --- |

(10)

Direktiv 97/68/EG innehåller inga specifika krav rörande utsläpp från vevhuset (sekundära utsläpp). För att undvika tolkningsproblem är det nödvändigt att klargöra hur utsläpp från vevhuset beaktas vid bedömning av huruvida utsläppsprovningen godkänns eller inte. Denna bestämmelse bör anpassas till Euro VI-motorer för tunga fordon och US Tier 4-bestämmelserna (EPA 40 CFR del 1039).

| (11) | Enligt direktiv 97/68/EG ska motorerna kategoriseras i olika motoreffektsklasser efter nettomotoreffekt, som därmed bestämmer utsläppsbegränsningskraven. Med nya elektroniskt kontrollerade motorer kan den högsta motoreffekten avvika från den nominella motoreffekten. För att säkerställa att utsläppskraven uppfylls bör den motoreffekt som beaktas vara den högsta motoreffekten. |
| --- | --- |

(11)

Enligt direktiv 97/68/EG ska motorerna kategoriseras i olika motoreffektsklasser efter nettomotoreffekt, som därmed bestämmer utsläppsbegränsningskraven. Med nya elektroniskt kontrollerade motorer kan den högsta motoreffekten avvika från den nominella motoreffekten. För att säkerställa att utsläppskraven uppfylls bör den motoreffekt som beaktas vara den högsta motoreffekten.

| (12) | De informationsdokument som anges i direktiv 97/68/EG bör uppdateras för att återspegla den tekniska utvecklingen och de ändringar som har införts. De nya dokumenten bör ge möjlighet till full rapportering. |
| --- | --- |

(12)

De informationsdokument som anges i direktiv 97/68/EG bör uppdateras för att återspegla den tekniska utvecklingen och de ändringar som har införts. De nya dokumenten bör ge möjlighet till full rapportering.

| (13) | Direktiv 97/68/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(13)

Direktiv 97/68/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (14) | I enlighet med medlemsstaternas och kommissionens gemensamma politiska förklaring om förklarande dokument av den 28 september 2011 har medlemsstaterna, i de fall detta är motiverat, åtagit sig att till anmälan av införlivandeåtgärder bifoga ett eller flera dokument som förklarar förhållandet mellan ett direktivs olika delar och motsvarande delar i de nationella instrumenten för införlivande. |
| --- | --- |

(14)

I enlighet med medlemsstaternas och kommissionens gemensamma politiska förklaring om förklarande dokument av den 28 september 2011 har medlemsstaterna, i de fall detta är motiverat, åtagit sig att till anmälan av införlivandeåtgärder bifoga ett eller flera dokument som förklarar förhållandet mellan ett direktivs olika delar och motsvarande delar i de nationella instrumenten för införlivande.

| (15) | Åtgärderna i detta direktiv stämmer överens med yttrandet från tekniska kommittén för motorfordon som är behörig enligt artikel 15 i direktiv 97/68/EG. |
| --- | --- |

(15)

Åtgärderna i detta direktiv stämmer överens med yttrandet från tekniska kommittén för motorfordon som är behörig enligt artikel 15 i direktiv 97/68/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av direktiv 97/68/EG

Direktiv 97/68/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga I ska ändras i enlighet med bilaga I till det här direktivet. |
| --- | --- |

1.

Bilaga I ska ändras i enlighet med bilaga I till det här direktivet.

| 2. | Bilaga II ska ändras i enlighet med bilaga II till det här direktivet. |
| --- | --- |

2.

Bilaga II ska ändras i enlighet med bilaga II till det här direktivet.

| 3. | Bilaga III ska ändras i enlighet med bilaga III till det här direktivet. |
| --- | --- |

3.

Bilaga III ska ändras i enlighet med bilaga III till det här direktivet.

| 4. | Bilaga VI ska ändras i enlighet med bilaga IV till det här direktivet. |
| --- | --- |

4.

Bilaga VI ska ändras i enlighet med bilaga IV till det här direktivet.

| 5. | Bilaga VII ska ändras i enlighet med bilaga V till det här direktivet. |
| --- | --- |

5.

Bilaga VII ska ändras i enlighet med bilaga V till det här direktivet.

| 6. | Bilaga XI ska ersättas med texten i bilaga VI till det här direktivet. |
| --- | --- |

6.

Bilaga XI ska ersättas med texten i bilaga VI till det här direktivet.

| 7. | Bilaga XII ska ersättas med texten i bilaga VII till det här direktivet. |
| --- | --- |

7.

Bilaga XII ska ersättas med texten i bilaga VII till det här direktivet.

Artikel 2

Införlivande

1.   Medlemsstaterna ska sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 21 december 2013. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Adressater

Det här direktivet riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 6 december 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EGT L 59, 27.2.1998, s. 1.

1

(2)  EUT L 146, 30.4.2004, s. 1.

2

(3)  EUT L 86, 1.4.2010, s. 29.

3

(4)  EUT L 188, 18.7.2009, s. 1.

4

---

BILAGA I

Bilaga I till direktiv 97/68/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Följande avsnitt ska läggas till som avsnitt 3.2.3 och 3.2.4:






  ”3.2.3 | inom parentes utsläppsstegets nummer i romerska siffror, klart synligt och beläget nära typgodkännandenumret, |
| --- | --- | --- |

1.

Följande avsnitt ska läggas till som avsnitt 3.2.3 och 3.2.4:

”3.2.3

inom parentes utsläppsstegets nummer i romerska siffror, klart synligt och beläget nära typgodkännandenumret,

| 3.2.4 | inom parentes bokstäverna SV som står för liten tillverkare av motorer (small volume engine manufacturer) och som ska vara klart synliga och placerade nära typgodkännandenumret på varje motor som släpps ut på marknaden enligt undantaget om små motortillverkare i artikel 10.4.” |
| --- | --- |

3.2.4

inom parentes bokstäverna SV som står för liten tillverkare av motorer (small volume engine manufacturer) och som ska vara klart synliga och placerade nära typgodkännandenumret på varje motor som släpps ut på marknaden enligt undantaget om små motortillverkare i artikel 10.4.”

| 2. | Avsnitt 8.3.2.2 ska ersättas med följande:






  ”8.3.2.2 | De kontrollförhållanden som är tillämpliga för steg III B och steg IV är följande:






  a) | Kontrollförhållanden för motorer i steg III B






  i) | Högst 1 000 meter över havet (eller motsvarande lufttryck på 90 kPa). |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Avsnitt 8.3.2.2 ska ersättas med följande:

”8.3.2.2

De kontrollförhållanden som är tillämpliga för steg III B och steg IV är följande:

a)

Kontrollförhållanden för motorer i steg III B

i)

Högst 1 000 meter över havet (eller motsvarande lufttryck på 90 kPa).

| ii) | Omgivande temperatur 275 K till 303 K (2 °C till 30 °C). |
| --- | --- |

ii)

Omgivande temperatur 275 K till 303 K (2 °C till 30 °C).

| iii) | Kylvätsketemperatur över 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

iii)

Kylvätsketemperatur över 343 K (70 °C).

Om hjälpstrategin aktiveras när motorn är i drift i de kontrollförhållanden som anges i leden i, ii och iii får aktiveringen av strategin bara ske i undantagsfall.

| b) | Kontrollförhållanden för motorer i steg IV






  i) | Atmosfärstryck högre än eller lika med 82,5 kPa. |
| --- | --- | --- |

b)

Kontrollförhållanden för motorer i steg IV

i)

Atmosfärstryck högre än eller lika med 82,5 kPa.

| ii) | Omgivningstemperatur






  — | lika med eller högre än 266 K (– 7 °C), |
| --- | --- | --- |

ii)

Omgivningstemperatur

—

lika med eller högre än 266 K (– 7 °C),

| — | lägre än eller lika med den temperatur som bestäms av följande ekvation vid det specificerade atmosfärstrycket: , där Tc
  är den beräknade omgivningstemperaturen (K) och P
  b är atmosfärstrycket (kPa). |
| --- | --- |

—

lägre än eller lika med den temperatur som bestäms av följande ekvation vid det specificerade atmosfärstrycket: Formula, där Tc
  är den beräknade omgivningstemperaturen (K) och P
  b är atmosfärstrycket (kPa).

| iii) | Kylvätsketemperatur över 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

iii)

Kylvätsketemperatur över 343 K (70 °C).

När hjälpstrategin aktiveras när motorn körs i de kontrollförhållanden som anges i leden i, ii och iii får strategin bara aktiveras när detta kan påvisas vara nödvändigt för de ändamål som anges i avsnitt 8.3.2.3 och som godkänns av godkännandemyndigheten.

| c) | Drift vid kalla temperaturer
  Genom undantag från kraven i led b får hjälpstrategi för avgasrening användas på en motor i steg IV som är försedd med avgasåterföring (EGR) när omgivningstemperaturen är lägre än 275 K (2 °C) och det ena av följande två kriterier uppfylls:






  i) | Inloppsrörets temperatur är lägre eller lika med den temperatur som definieras genom följande ekvation:

  där IMT
  c är den beräknade inloppstemperaturen (K) och P
  IM det absoluta inloppstrycket (kPa). |
| --- | --- | --- |

c)

Drift vid kalla temperaturer

Genom undantag från kraven i led b får hjälpstrategi för avgasrening användas på en motor i steg IV som är försedd med avgasåterföring (EGR) när omgivningstemperaturen är lägre än 275 K (2 °C) och det ena av följande två kriterier uppfylls:

i)

Formula

| ii) | Kylvätskans temperatur är lägre eller lika med den temperatur som definieras genom följande ekvation:

  där ECT
  c är den beräknade kylvätsketemperaturen (K) och P
  IM det absoluta inloppstrycket (kPa).” |
| --- | --- |

ii)

Formula

| 3. | I avsnitt 8.3.2.3 ska led b ersättas med följande:






  ”b) | Av driftsäkerhetsskäl.” |
| --- | --- | --- |

3.

I avsnitt 8.3.2.3 ska led b ersättas med följande:

”b)

Av driftsäkerhetsskäl.”

| 4. | I avsnitt 8.4 ska rubriken ersättas med följande:
  ”Krav på NOx-rening för motorer i steg III B” |
| --- | --- |

4.

I avsnitt 8.4 ska rubriken ersättas med följande:

”Krav på NOx-rening för motorer i steg III B”

| 5. | Följande punkter ska läggas till som punkterna 8.5, 8.6 och 8.7:
  ”8.5   Krav på NOx-rening för motorer i steg IV

  8.5.1   Tillverkaren ska lämna information som fullständigt beskriver NOx-reningens funktioner och egenskaper, med användning av de dokument som anges i avsnitt 2 i tillägg 1 till bilaga II och avsnitt 2 i tillägg 3 till bilaga II.
  8.5.2   Strategin för avgasrening ska fungera i alla omgivningsförhållanden som är vanliga i unionen, särskilt låga omgivningstemperaturer. Detta krav är inte begränsat till de förhållanden där en grundstrategi för avgasrening måste användas enligt avsnitt 8.3.2.2.
  8.5.3   När reagens används ska tillverkaren demonstrera att utsläpp av ammoniak under typgodkännandets NRTC-varmstartcykel eller NRSC-provning inte överskrider ett medelvärde på 10 ppm.
  8.5.4   Om reagensbehållare är monterade på eller anslutna till en mobil maskin som inte är avsedd att framföras på väg, måste det finnas ett sätt för provtagning av reagens i behållarna. Provtagningspunkten ska vara enkelt åtkomlig utan behov av specialverktyg eller särskilda anordningar.
  8.5.5   Följande villkor ska gälla för typgodkännandet, enligt artikel 4.3:






  a) | Alla som använder mobila maskiner som inte är avsedda att framföras på väg ska få skriftliga underhållsanvisningar. |
| --- | --- | --- |

5.

Följande punkter ska läggas till som punkterna 8.5, 8.6 och 8.7:

”8.5   Krav på NOx-rening för motorer i steg IV

8.5.1   Tillverkaren ska lämna information som fullständigt beskriver NOx-reningens funktioner och egenskaper, med användning av de dokument som anges i avsnitt 2 i tillägg 1 till bilaga II och avsnitt 2 i tillägg 3 till bilaga II.

8.5.2   Strategin för avgasrening ska fungera i alla omgivningsförhållanden som är vanliga i unionen, särskilt låga omgivningstemperaturer. Detta krav är inte begränsat till de förhållanden där en grundstrategi för avgasrening måste användas enligt avsnitt 8.3.2.2.

8.5.3   När reagens används ska tillverkaren demonstrera att utsläpp av ammoniak under typgodkännandets NRTC-varmstartcykel eller NRSC-provning inte överskrider ett medelvärde på 10 ppm.

8.5.4   Om reagensbehållare är monterade på eller anslutna till en mobil maskin som inte är avsedd att framföras på väg, måste det finnas ett sätt för provtagning av reagens i behållarna. Provtagningspunkten ska vara enkelt åtkomlig utan behov av specialverktyg eller särskilda anordningar.

8.5.5   Följande villkor ska gälla för typgodkännandet, enligt artikel 4.3:

a)

Alla som använder mobila maskiner som inte är avsedda att framföras på väg ska få skriftliga underhållsanvisningar.

| b) | Tillverkaren av originalutrustning ska få installationsdokument för motorn, även för det avgasreningssystem som utgör del av den godkända motortypen. |
| --- | --- |

b)

Tillverkaren av originalutrustning ska få installationsdokument för motorn, även för det avgasreningssystem som utgör del av den godkända motortypen.

| c) | Tillverkare av originalutrustning ska få anvisningar för ett varningssystem för operatören, ett motiveringssystem och (där det är tillämpligt) frysskydd för reagenser. |
| --- | --- |

c)

Tillverkare av originalutrustning ska få anvisningar för ett varningssystem för operatören, ett motiveringssystem och (där det är tillämpligt) frysskydd för reagenser.

| d) | Bestämmelserna om anvisningar till operatörer, monteringsdokumentation, varningssystem för operatörer, motiveringssystem och frysskydd för reagenser ska tillämpas enligt det som anges i tillägg 1 till denna bilaga. |
| --- | --- |

d)

Bestämmelserna om anvisningar till operatörer, monteringsdokumentation, varningssystem för operatörer, motiveringssystem och frysskydd för reagenser ska tillämpas enligt det som anges i tillägg 1 till denna bilaga.

8.6   Kontrollområde för steg IV

Enligt punkt 4.1.2.7 i denna bilaga får resultaten av de utsläppsprov som tas från motorer i steg IV i det kontrollområde som definieras i tillägg 2 till bilaga I inte överskrida gränsvärdena i utsläppstabellen 4.1.2.6 i denna bilaga med mer än 100 %.

8.6.1   Demonstrationskrav

Den tekniska tjänsten ska välja upp till tre slumpmässiga belastnings- och varvtalspunkter inom kontrollområdet för provning. Den tekniska tjänsten ska också ge provningspunkterna en slumpmässig turordning. Provningen ska genomföras enligt de huvudsakliga kraven för NRSC-prov, men varje provningspunkt ska utvärderas separat. Varje provningspunkt ska uppfylla de gränsvärden som definieras i avsnitt 8.6.

8.6.2   Provningskrav

Provningen ska genomföras omedelbart efter de provcykler med lägesbaserad mätning som beskrivs i bilaga III.

Om tillverkaren däremot, enligt punkt 1.2.1 i bilaga III, väljer att använda förfarandet enligt bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03, ska provningen genomföras enligt följande:

| a) | Provningen ska genomföras omedelbart efter provcyklerna med lägesbaserad mätning enligt beskrivningen i punkt 7.8.1.2 a–e i bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03, men före förfarandena efter provning, del f, eller efter RMC-provning enligt punkt 7.8.2.2 a–d i bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03, men före förfarandena efter provning, del e, enligt det som är relevant. |
| --- | --- |

a)

Provningen ska genomföras omedelbart efter provcyklerna med lägesbaserad mätning enligt beskrivningen i punkt 7.8.1.2 a–e i bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03, men före förfarandena efter provning, del f, eller efter RMC-provning enligt punkt 7.8.2.2 a–d i bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03, men före förfarandena efter provning, del e, enligt det som är relevant.

| b) | Provningarna ska genomföras enligt kraven i punkt 7.8.1.2 b–e i bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03, med användning av metoden med flera filter (ett filter för varje provningspunkt) för var och en av de tre valda provningspunkterna. |
| --- | --- |

b)

Provningarna ska genomföras enligt kraven i punkt 7.8.1.2 b–e i bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03, med användning av metoden med flera filter (ett filter för varje provningspunkt) för var och en av de tre valda provningspunkterna.

| c) | För varje provningspunkt ska ett specifikt utsläppsvärde beräknas (som g/kWh). |
| --- | --- |

c)

För varje provningspunkt ska ett specifikt utsläppsvärde beräknas (som g/kWh).

| d) | Utsläppsvärdena kan beräknas som mol med stöd av tillägg A.7 eller som massa med stöd av tillägg A.8, men bör överensstämma med den metod som används för provcykler med lägesbaserad mätning eller RMC-provning. |
| --- | --- |

d)

Utsläppsvärdena kan beräknas som mol med stöd av tillägg A.7 eller som massa med stöd av tillägg A.8, men bör överensstämma med den metod som används för provcykler med lägesbaserad mätning eller RMC-provning.

| e) | För sammanräkning av gaser ska Nmode ges värdet 1 och en viktningsfaktor på 1 ska användas. |
| --- | --- |

e)

För sammanräkning av gaser ska Nmode ges värdet 1 och en viktningsfaktor på 1 ska användas.

| f) | För partikelberäkningar ska metoden med flera filter användas och för sammanräkningar ska Nmode ges värdet 1 och en viktningsfaktor på 1 ska användas. |
| --- | --- |

f)

För partikelberäkningar ska metoden med flera filter användas och för sammanräkningar ska Nmode ges värdet 1 och en viktningsfaktor på 1 ska användas.

8.7   Kontroll av vevhusgasutsläpp för motorer i steg IV

8.7.1   Inga utsläpp från vevhuset får komma ut direkt i den omgivande atmosfären, med det undantag som anges i punkt 8.7.3.

8.7.2   Motorer kan ha vevhusutsläpp som under drift alltid leds in i avgaserna uppströms varje efterbehandlingsanordning.

8.7.3   Motorer försedda med turboladdare, pumpar, fläktar eller laddningskompressorer för luftinsprutning får ha utsläpp från vevhuset till den omgivande atmosfären. Då ska vevhusutsläppen adderas till avgasutsläppen (antingen fysiskt eller matematiskt) vid alla utsläppsprovningar enligt punkt 8.7.3.1 i detta avsnitt.

8.7.3.1   Vevhusutsläpp

Inga utsläpp från vevhuset får komma ut direkt i den omgivande atmosfären, med följande undantag: Motorer försedda med turboladdare, pumpar, fläktar eller laddningskompressorer för luftinsprutning får ha utsläpp från vevhuset till den omgivande atmosfären om utsläppen adderas till avgasutsläppen (antingen fysiskt eller matematiskt) vid alla utsläppsprovningar. Tillverkare som utnyttjar detta undantag ska montera motorerna så att alla utsläpp från vevhuset kan ledas till provtagningssystemet för utsläpp. Vid tillämpning av denna punkt ska vevhusutsläpp, som leds in i avgaserna uppströms efterbehandlingen av avgaser, inte anses släppas ut direkt till den omgivande atmosfären; detta gäller all drift.

Öppna utsläpp från vevhuset ska ledas in i avgassystemet för mätning av utsläppen enligt följande:

| a) | Rörmaterialet ska ha en jämn innersida, vara elektriskt ledande och inte reagera med utsläppen från vevhuset. Röret ska vara så kort som möjligt. |
| --- | --- |

a)

Rörmaterialet ska ha en jämn innersida, vara elektriskt ledande och inte reagera med utsläppen från vevhuset. Röret ska vara så kort som möjligt.

| b) | Antalet krökar i laboratoriets rör från vevhuset ska vara så få som möjligt och radien på krökar som inte kan undvikas ska vara så stor som möjligt. |
| --- | --- |

b)

Antalet krökar i laboratoriets rör från vevhuset ska vara så få som möjligt och radien på krökar som inte kan undvikas ska vara så stor som möjligt.

| c) | Laboratoriets rör från vevhuset ska uppfylla motortillverkarens specifikationer för vevhusmottryck. |
| --- | --- |

c)

Laboratoriets rör från vevhuset ska uppfylla motortillverkarens specifikationer för vevhusmottryck.

| d) | Avgasröret från vevhuset ska anslutas till de outspädda avgaserna från ett eventuellt efterbehandlingssystem nedanför eventuella monterade avgasbegränsningar och tillräckligt långt ovanför alla provtagningssonder för att säkerställa fullständig blandning med motorns avgaser före provtagning. Avgasröret från vevhuset ska sträcka sig in i de fritt strömmande avgaserna för att undvika gränsskikteffekter och främja blandning. Utloppet från vevhusets avgasrör kan vara riktat i godtycklig riktning i förhållande till flödet av outspädda avgaser.” |
| --- | --- |

d)

Avgasröret från vevhuset ska anslutas till de outspädda avgaserna från ett eventuellt efterbehandlingssystem nedanför eventuella monterade avgasbegränsningar och tillräckligt långt ovanför alla provtagningssonder för att säkerställa fullständig blandning med motorns avgaser före provtagning. Avgasröret från vevhuset ska sträcka sig in i de fritt strömmande avgaserna för att undvika gränsskikteffekter och främja blandning. Utloppet från vevhusets avgasrör kan vara riktat i godtycklig riktning i förhållande till flödet av outspädda avgaser.”

| 6. | Följande punkt ska läggas till som punkt 9:
  ”9.   VAL AV MOTORNS EFFEKTKATEGORI






  9.1 | För bestämning av överensstämmelsen för motorer med varierande varvtal enligt definitionen i avsnitt 1.A i och 1.A iv i denna bilaga med de utsläppsgränser som anges i avsnitt 4 i denna bilaga ska dessa motorer delas upp i effektklasser på grundval av högsta värdet för den nettoeffekt som uppmäts enligt punkt 2.4 i bilaga I. |
| --- | --- | --- |

6.

Följande punkt ska läggas till som punkt 9:

”9.   VAL AV MOTORNS EFFEKTKATEGORI

9.1

För bestämning av överensstämmelsen för motorer med varierande varvtal enligt definitionen i avsnitt 1.A i och 1.A iv i denna bilaga med de utsläppsgränser som anges i avsnitt 4 i denna bilaga ska dessa motorer delas upp i effektklasser på grundval av högsta värdet för den nettoeffekt som uppmäts enligt punkt 2.4 i bilaga I.

| 9.2 | För övriga motortyper ska den nominella nettoeffekten användas.” |
| --- | --- |

9.2

För övriga motortyper ska den nominella nettoeffekten användas.”

| 7. | Följande tillägg ska införas som tillägg 1 och tillägg 2:”
  Tillägg 1

  Krav för att säkerställa att NOx-reningen fungerar korrekt

  1.   Inledning

  I denna bilaga fastställs kraven för att säkerställa att NOx-reningen fungerar korrekt. Detta omfattar krav för motorer som behöver reagens för utsläppsreningen.
  1.1   Definitioner och förkortningar

  NOx-reningens diagnostiksystem (NCD): ett motoranslutet system som kana)detektera fel i NOx-reningen,b)identifiera felens sannolika orsak med hjälp av information lagrad i ett datorminne och/eller genom överföring av information till ett externt system.NOx-reningsfel (NCM): ett försök att manipulera NOx-reningssystemet i en motor eller ett fel som påverkar reningssystemet och som kan bero på manipulering, och som enligt kraven i detta direktiv ska leda till aktivering av varnings- eller motiveringssystem så snart försöket eller felet detekteras.
  diagnosfelkod (DTC): en numerisk eller alfanumerisk beteckning som identifierar eller tilldelas ett fel i NOx-reningen.
  bekräftad och aktiv diagnosfelkod: en diagnosfelkod som lagras under den tid då NOx-reningens diagnostiksystem konstaterar att fel föreligger.
  avsökningsverktyg: en extern provningsutrustning som används för kommunikation med NOx-reningens diagnostiksystem.
  NCD-motorfamilj: en tillverkares gruppering av motorsystem med gemensamma metoder för övervakning eller diagnos av NOx-reningsfel.
  2.   Allmänna krav

  Motorsystemet ska ha ett NOx-reningsdiagnostiksystem som kan identifiera sådana NOx-reningsfel som avses i den här bilagan. Alla motorsystem som berörs av detta avsnitt ska vara utformade, konstruerade och monterade så att de uppfyller dessa krav under motorns hela normala livslängd under normala användningsförhållanden. Inom ramen för dessa krav är det godtagbart att motorer som har använts utöver sin livslängd enligt det som specificeras i avsnitt 3.1 i tillägg 5 till bilaga III till det här direktivet har något försämrade prestanda rörande NOx-reningens diagnostiksystem, så att de tröskelvärden som specificeras i denna bilaga kan överskridas innan varnings- och eller motiveringssystem aktiveras.
  2.1   Information som ska anges

  2.1.1   Om avgasreningssystemet kräver ett reagens ska tillverkaren ange reagensets egenskaper, inbegripet typ av reagens, koncentration om reagenset finns i en lösning, driftstemperatur och hänvisningar till internationella standarder för sammansättning och kvalitet (se avsnitt 2.2.1.13 i tillägg 1 och avsnitt 2.2.1.13 i tillägg 3 till bilaga II).
  2.1.2   Detaljerad skriftlig information med full beskrivning av varningssystemet för operatörer enligt punkt 4 och motiveringssystem enligt punkt 5 ska lämnas till godkännandemyndigheten i samband med typgodkännandet.
  2.1.3   Tillverkaren ska tillhandahålla monteringsdokument som hjälper tillverkare av originalutrustning att säkerställa att motorn, inklusive det avgasreningssystem som utgör del av den godkända motortypen, efter montering i maskinen fungerar tillsammans med de nödvändiga maskindelarna på ett sätt som uppfyller kraven enligt denna bilaga. Denna dokumentation ska omfatta detaljerade tekniska krav och det som behövs för korrekt montering av motorsystemet i maskinen (programvara, hårdvara, kommunikation).
  2.2   Driftsförhållanden

  2.2.1   NOx-reningens diagnostiksystem ska kunna fungera i följande förhållanden:






  a) | Omgivningstemperaturer mellan 266 K och 308 K (– 7 °C och 35 °C). |
| --- | --- | --- |

7.

Följande tillägg ska införas som tillägg 1 och tillägg 2:

Tillägg 1

Krav för att säkerställa att NOx-reningen fungerar korrekt

1.   Inledning

I denna bilaga fastställs kraven för att säkerställa att NOx-reningen fungerar korrekt. Detta omfattar krav för motorer som behöver reagens för utsläppsreningen.

1.1   Definitioner och förkortningar

NOx-reningens diagnostiksystem (NCD): ett motoranslutet system som kan

NOx-reningsfel (NCM): ett försök att manipulera NOx-reningssystemet i en motor eller ett fel som påverkar reningssystemet och som kan bero på manipulering, och som enligt kraven i detta direktiv ska leda till aktivering av varnings- eller motiveringssystem så snart försöket eller felet detekteras.

diagnosfelkod (DTC): en numerisk eller alfanumerisk beteckning som identifierar eller tilldelas ett fel i NOx-reningen.

bekräftad och aktiv diagnosfelkod: en diagnosfelkod som lagras under den tid då NOx-reningens diagnostiksystem konstaterar att fel föreligger.

avsökningsverktyg: en extern provningsutrustning som används för kommunikation med NOx-reningens diagnostiksystem.

NCD-motorfamilj: en tillverkares gruppering av motorsystem med gemensamma metoder för övervakning eller diagnos av NOx-reningsfel.

2.   Allmänna krav

Motorsystemet ska ha ett NOx-reningsdiagnostiksystem som kan identifiera sådana NOx-reningsfel som avses i den här bilagan. Alla motorsystem som berörs av detta avsnitt ska vara utformade, konstruerade och monterade så att de uppfyller dessa krav under motorns hela normala livslängd under normala användningsförhållanden. Inom ramen för dessa krav är det godtagbart att motorer som har använts utöver sin livslängd enligt det som specificeras i avsnitt 3.1 i tillägg 5 till bilaga III till det här direktivet har något försämrade prestanda rörande NOx-reningens diagnostiksystem, så att de tröskelvärden som specificeras i denna bilaga kan överskridas innan varnings- och eller motiveringssystem aktiveras.

2.1   Information som ska anges

2.1.1   Om avgasreningssystemet kräver ett reagens ska tillverkaren ange reagensets egenskaper, inbegripet typ av reagens, koncentration om reagenset finns i en lösning, driftstemperatur och hänvisningar till internationella standarder för sammansättning och kvalitet (se avsnitt 2.2.1.13 i tillägg 1 och avsnitt 2.2.1.13 i tillägg 3 till bilaga II).

2.1.2   Detaljerad skriftlig information med full beskrivning av varningssystemet för operatörer enligt punkt 4 och motiveringssystem enligt punkt 5 ska lämnas till godkännandemyndigheten i samband med typgodkännandet.

2.1.3   Tillverkaren ska tillhandahålla monteringsdokument som hjälper tillverkare av originalutrustning att säkerställa att motorn, inklusive det avgasreningssystem som utgör del av den godkända motortypen, efter montering i maskinen fungerar tillsammans med de nödvändiga maskindelarna på ett sätt som uppfyller kraven enligt denna bilaga. Denna dokumentation ska omfatta detaljerade tekniska krav och det som behövs för korrekt montering av motorsystemet i maskinen (programvara, hårdvara, kommunikation).

2.2   Driftsförhållanden

2.2.1   NOx-reningens diagnostiksystem ska kunna fungera i följande förhållanden:

a)

Omgivningstemperaturer mellan 266 K och 308 K (– 7 °C och 35 °C).

| b) | Höjd över havet upp till 1 600 m. |
| --- | --- |

b)

Höjd över havet upp till 1 600 m.

| c) | Kylvätsketemperaturer över 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

c)

Kylvätsketemperaturer över 343 K (70 °C).

Detta avsnitt är inte tillämpligt i fall där övervakning av reagensnivå i lagringsbehållaren krävs vid alla förhållanden där mätning är tekniskt genomförbar (t.ex. alla förhållanden när ett flytande reagens inte är fruset).

2.3   Frysskydd för reagenser

2.3.1   Det är tillåtet att använda uppvärmd eller ouppvärmd reagenstank och doseringssystem. Ett uppvärmt system ska uppfylla kraven enligt punkt 2.3.2. Ett ouppvärmt system ska uppfylla kraven enligt punkt 2.3.3.

2.3.1.1   Användningen av ouppvärmda reagensbehållare och doseringssystem ska anges i skriftliga anvisningar till maskinens ägare.

2.3.2   Reagensbehållare och doseringssystem

2.3.2.1   Om reagenset har frusit måste reagenset vara tillgängligt för användning inom högst 70 minuter efter start av motorn vid en omgivningstemperatur på 266 K (– 7 °C).

2.3.2.2   Utformningskriterier för ett uppvärmt system

Ett uppvärmt system ska utformas så att det uppfyller prestandakraven enligt detta avsnitt när systemet provas enligt det definierade förfarandet.

| 2.3.2.2.1 | Reagensbehållaren och doseringssystemet ska konditioneras vid 255 K (– 18 °C) i 72 timmar eller tills reagenset stelnar till fast form, beroende på vilket som inträffar först. |
| --- | --- |

2.3.2.2.1

Reagensbehållaren och doseringssystemet ska konditioneras vid 255 K (– 18 °C) i 72 timmar eller tills reagenset stelnar till fast form, beroende på vilket som inträffar först.

| 2.3.2.2.2 | Efter den konditioneringstid som anges i avsnitt 2.3.2.2.1 ska maskinen/motorn startas och användas i en omgivningstemperatur på 266 K (– 7 °C) eller lägre enligt följande:






  a) | Tomgång 10–20 minuter. |
| --- | --- | --- |

2.3.2.2.2

Efter den konditioneringstid som anges i avsnitt 2.3.2.2.1 ska maskinen/motorn startas och användas i en omgivningstemperatur på 266 K (– 7 °C) eller lägre enligt följande:

a)

Tomgång 10–20 minuter.

| b) | Därefter 50 minuter med högst 40 % av nominell last. |
| --- | --- |

b)

Därefter 50 minuter med högst 40 % av nominell last.

| 2.3.2.2.3 | När provningsförfarandet enligt punkt 2.3.2.2.2 har genomförts ska reagensdoseringssystemet vara fullt fungerande. |
| --- | --- |

2.3.2.2.3

När provningsförfarandet enligt punkt 2.3.2.2.2 har genomförts ska reagensdoseringssystemet vara fullt fungerande.

2.3.2.3   Utvärdering av utformningskriterierna kan genomföras i en kylrumsprovningscell med komplett maskin eller med de maskindelar som är representativa för de delar som ska monteras på maskinen, eller på grundval av fältprovning.

2.3.3   Aktivering av varnings- och motiveringssystem för ouppvärmda system

2.3.3.1   Det varningssystem för operatören som beskrivs i punkt 4 ska aktiveras om ingen reagensdosering inträffar vid en omgivningstemperatur på ≤ 266 K (– 7 °C).

2.3.3.2   Det system för kraftig motivering som beskrivs i punkt 5.4 ska aktiveras om ingen reagensdosering inträffar inom högst 70 minuter efter start av motorn när omgivningstemperaturen är ≤ 266 K (– 7 °C).

2.4   Krav på diagnostiken

2.4.1   NOx-reningens diagnostiksystem (NCD) ska kunna identifiera de NOx-reningsfel (NCM) som anges i denna bilaga genom diagnosfelkoder (DTC) som finns lagrade i datorminnet, och på begäran förmedla denna information till ett system utanför fordonet.

2.4.2   Krav för registrering av diagnosfelkoder

2.4.2.1   NOx-reningens diagnostiksystem ska registrera en diagnosfelkod för varje enskilt NOx-reningsfel.

2.4.2.2   NOx-reningens diagnostiksystem ska inom 60 minuter efter att motorn startats kunna avgöra om det finns ett fel som kan detekteras. Då ska en ”bekräftad och aktiv” diagnosfelkod lagras och varningssystemet aktiveras enligt punkt 4.

2.4.2.3   I fall där det krävs mer än 60 minuter efter motorstart för övervakningssystemet att korrekt detektera och bekräfta ett NOx-reningsfel (t.ex. övervakningssystem som använder statistiska modeller eller grundar sig på maskinens vätskeförbrukning), kan godkännandemyndigheten tillåta en längre övervakningsperiod förutsatt att tillverkaren motiverar detta behov (t.ex. tekniska orsaker, försöksresultat, interna erfarenheter).

2.4.3   Krav rörande eliminering av diagnosfelkoder

| a) | NOx-reningens diagnostiksystem får inte automatiskt eliminera diagnosfelkoder ur datorminnet innan felet i fråga har åtgärdats. |
| --- | --- |

a)

NOx-reningens diagnostiksystem får inte automatiskt eliminera diagnosfelkoder ur datorminnet innan felet i fråga har åtgärdats.

| b) | NOx-reningens diagnostiksystem får eliminera alla diagnosfelkoder på uppmaning av ett tillverkarspecifikt avsöknings- eller underhållsverktyg som tillhandahållits av motortillverkaren på begäran, eller med användning av en passerkod som tillhandahållits av motortillverkaren. |
| --- | --- |

b)

NOx-reningens diagnostiksystem får eliminera alla diagnosfelkoder på uppmaning av ett tillverkarspecifikt avsöknings- eller underhållsverktyg som tillhandahållits av motortillverkaren på begäran, eller med användning av en passerkod som tillhandahållits av motortillverkaren.

2.4.4   Ett diagnostiksystem för NOx-reningen får inte programmeras eller på annat sätt utformas så att det helt eller delvis avaktiveras på grundval av maskinens ålder under motorns faktiska livslängd, och systemet får inte heller innehålla någon algoritm eller strategi för att minska diagnostiksystemets effektivitet med tiden.

2.4.5   Alla programmerbara koder och diagnostiksystemets alla driftsparametrar ska vara skyddade mot manipulering.

2.4.6   NCD-motorfamilj

Tillverkaren har ansvaret för att fastställa sammansättningen på en NCD-motorfamilj. Grupperingen av motorsystem inom en NCD-familj ska bygga på sunda tekniska överväganden och godkännas av godkännandemyndigheten.

Motorer som inte tillhör samma motorfamilj kan ändå tillhöra samma NCD-motorfamilj.

2.4.6.1   Parametrar som definierar en NCD-motorfamilj

En NCD-motorfamilj karakteriseras av grundläggande konstruktionsparametrar som ska vara gemensamma för alla motorsystem inom familjen.

För att olika motorsystem ska kunna anses tillhöra samma NCD-motorfamilj måste följande grundläggande parametrar vara gemensamma:

| a) | Avgasreningssystem. |
| --- | --- |

a)

Avgasreningssystem.

| b) | Metoder för NCD-övervakning. |
| --- | --- |

b)

Metoder för NCD-övervakning.

| c) | Kriterier för NCD-övervakning. |
| --- | --- |

c)

Kriterier för NCD-övervakning.

| d) | Övervakningsparametrar (t.ex. frekvens). |
| --- | --- |

d)

Övervakningsparametrar (t.ex. frekvens).

Dessa likheter ska påvisas av tillverkaren genom en relevant teknisk demonstration eller andra lämpliga förfaranden och ska godkännas av godkännandemyndigheten.

Tillverkaren kan begära att godkännandemyndigheten ger sitt medgivande till smärre skillnader (variationer i motorsystemets konfiguration) mellan metoderna för övervakning/diagnostisering av NOx-reningens diagnostiksystem (NCD) om tillverkaren anser att dessa metoder är likvärdiga och skillnaderna endast finns i syfte att matcha specifika egenskaper hos de berörda komponenterna (t.ex. storlek, avgasflöde) eller om likvärdigheten grundar sig på sunda tekniska överväganden.

3.   Underhållskrav

| 3.1 | Tillverkaren ska se till (direkt eller på annat sätt) att alla ägare till nya motorer eller maskiner får skriftliga anvisningar om avgasreningssystemet och hur det används på korrekt sätt.
  Anvisningarna ska innehålla information om att varningssystemet ger en signal till operatören om avgasreningssystemet inte fungerar korrekt, och om operatören ignorerar varningen aktiveras motiveringssystemet för operatören och maskinen slutar fungera på avsett sätt. |
| --- | --- |

3.1

Tillverkaren ska se till (direkt eller på annat sätt) att alla ägare till nya motorer eller maskiner får skriftliga anvisningar om avgasreningssystemet och hur det används på korrekt sätt.

Anvisningarna ska innehålla information om att varningssystemet ger en signal till operatören om avgasreningssystemet inte fungerar korrekt, och om operatören ignorerar varningen aktiveras motiveringssystemet för operatören och maskinen slutar fungera på avsett sätt.

| 3.2 | Anvisningarna ska innehålla krav rörande korrekt användning och underhåll av motorerna för att bibehålla utsläppsprestanda, och i tillämpliga fall anvisningar för korrekt användning av förbrukningsbara reagenser. |
| --- | --- |

3.2

Anvisningarna ska innehålla krav rörande korrekt användning och underhåll av motorerna för att bibehålla utsläppsprestanda, och i tillämpliga fall anvisningar för korrekt användning av förbrukningsbara reagenser.

| 3.3 | Anvisningarna ska vara klart och lättfattligt skrivna utan svåra tekniska detaljer och på samma språk som maskinens eller motorns ägarhandbok. |
| --- | --- |

3.3

Anvisningarna ska vara klart och lättfattligt skrivna utan svåra tekniska detaljer och på samma språk som maskinens eller motorns ägarhandbok.

| 3.4 | Det ska framgå av anvisningarna huruvida operatören måste fylla på förbrukningsbara reagens mellan tidpunkterna för rutinunderhåll. Det ska också framgå vilken reagenskvalitet som krävs. Det ska finnas anvisningar om hur operatören ska fylla på reagensbehållaren. Det ska också finnas uppgifter om sannolik förbrukningstakt av reagens för den berörda motortypen och hur ofta reagens bör fyllas på. |
| --- | --- |

3.4

Det ska framgå av anvisningarna huruvida operatören måste fylla på förbrukningsbara reagens mellan tidpunkterna för rutinunderhåll. Det ska också framgå vilken reagenskvalitet som krävs. Det ska finnas anvisningar om hur operatören ska fylla på reagensbehållaren. Det ska också finnas uppgifter om sannolik förbrukningstakt av reagens för den berörda motortypen och hur ofta reagens bör fyllas på.

| 3.5 | Det ska särskilt framgå hur viktigt det är att alltid använda rätt reagens med de rätta egenskaperna för att motorn ska uppfylla kraven för utfärdande av typgodkännande för motortypen i fråga. |
| --- | --- |

3.5

Det ska särskilt framgå hur viktigt det är att alltid använda rätt reagens med de rätta egenskaperna för att motorn ska uppfylla kraven för utfärdande av typgodkännande för motortypen i fråga.

| 3.6 | Anvisningarna ska innehålla en beskrivning av hur systemen för varning och motivering av operatören fungerar. Det ska också beskrivas hur prestanda och felregistrering påverkas om operatören ignorerar varningssystemet och inte fyller på reagens eller inte åtgärdar ett problem. |
| --- | --- |

3.6

Anvisningarna ska innehålla en beskrivning av hur systemen för varning och motivering av operatören fungerar. Det ska också beskrivas hur prestanda och felregistrering påverkas om operatören ignorerar varningssystemet och inte fyller på reagens eller inte åtgärdar ett problem.

4.   Varningssystem för operatören

| 4.1 | Maskinen ska ha ett varningssystem med visuella larm som uppmärksammar operatören om systemet detekterar låg reagensnivå, fel reagenskvalitet, avbruten dosering eller felfunktion av den typ som anges i punkt 9 och som är av det slag att motiveringssystemet för operatören aktiveras om problemen inte åtgärdas i tid. Varningssystemet ska förbli aktivt när motiveringssystemet för operatören enligt punkt 5 har aktiverats. |
| --- | --- |

4.1

Maskinen ska ha ett varningssystem med visuella larm som uppmärksammar operatören om systemet detekterar låg reagensnivå, fel reagenskvalitet, avbruten dosering eller felfunktion av den typ som anges i punkt 9 och som är av det slag att motiveringssystemet för operatören aktiveras om problemen inte åtgärdas i tid. Varningssystemet ska förbli aktivt när motiveringssystemet för operatören enligt punkt 5 har aktiverats.

| 4.2 | Varningen får inte vara samma som varning om fel eller annat motorunderhåll, även om varningen får signaleras via samma varningssystem. |
| --- | --- |

4.2

Varningen får inte vara samma som varning om fel eller annat motorunderhåll, även om varningen får signaleras via samma varningssystem.

| 4.3 | Varningssystemet för operatören kan bestå av en eller flera lampor eller korta meddelanden, t.ex. meddelanden med klar angivelse av






  — | återstående tid innan systemet för lågnivåmotivering och/eller kraftig motivering aktiveras, |
| --- | --- | --- |

4.3

Varningssystemet för operatören kan bestå av en eller flera lampor eller korta meddelanden, t.ex. meddelanden med klar angivelse av

—

återstående tid innan systemet för lågnivåmotivering och/eller kraftig motivering aktiveras,

| — | omfattningen av lågnivåmotivering och/eller kraftig motivering, t.ex. vridmomentsminskningens omfattning, |
| --- | --- |

—

omfattningen av lågnivåmotivering och/eller kraftig motivering, t.ex. vridmomentsminskningens omfattning,

| — | villkoren för att häva avaktiveringen av maskinen. |
| --- | --- |

—

villkoren för att häva avaktiveringen av maskinen.

Systemet som används för visning av meddelanden kan vara samma system som används för andra underhållsändamål.

| 4.4 | Enligt tillverkarens val kan varningssystemet också ge en ljudsignal för att varna operatören. Det är tillåtet att operatören stänger av ljudvarningar. |
| --- | --- |

4.4

Enligt tillverkarens val kan varningssystemet också ge en ljudsignal för att varna operatören. Det är tillåtet att operatören stänger av ljudvarningar.

| 4.5 | Varningssystemet för operatören ska aktiveras enligt det som anges i punkterna 2.3.3.1, 6.2, 7.2, 8.4 respektive 9.3. |
| --- | --- |

4.5

Varningssystemet för operatören ska aktiveras enligt det som anges i punkterna 2.3.3.1, 6.2, 7.2, 8.4 respektive 9.3.

| 4.6 | Systemet för varning av operatören ska avaktiveras när omständigheterna inte längre kräver att det är aktiverat. Varningssystemet för operatören får inte avaktiveras automatiskt så länge som orsaken till aktiveringen inte har åtgärdats. |
| --- | --- |

4.6

Systemet för varning av operatören ska avaktiveras när omständigheterna inte längre kräver att det är aktiverat. Varningssystemet för operatören får inte avaktiveras automatiskt så länge som orsaken till aktiveringen inte har åtgärdats.

| 4.7 | Varningssystemet får tillfälligt avbrytas av andra varningssignaler om de gäller viktiga säkerhetsrelaterade meddelanden. |
| --- | --- |

4.7

Varningssystemet får tillfälligt avbrytas av andra varningssignaler om de gäller viktiga säkerhetsrelaterade meddelanden.

| 4.8 | Närmare beskrivning av förfarandena för aktivering och avaktivering av varningssystemet för operatören finns i avsnitt 11. |
| --- | --- |

4.8

Närmare beskrivning av förfarandena för aktivering och avaktivering av varningssystemet för operatören finns i avsnitt 11.

| 4.9 | Som en del i ansökan om typgodkännande enligt detta direktiv ska tillverkaren demonstrera varningssystemets funktion enligt specifikationerna i avsnitt 11. |
| --- | --- |

4.9

Som en del i ansökan om typgodkännande enligt detta direktiv ska tillverkaren demonstrera varningssystemets funktion enligt specifikationerna i avsnitt 11.

5.   Motiveringssystem för operatören

5.1   Maskinen ska ha ett motiveringssystem för operatören baserat på en av följande principer:

| 5.1.1 | Ett motiveringssystem i två steg, där första steget är lågnivåmotivering (begränsning av prestanda) och det andra steget utgör kraftig motivering (maskinen upphör att fungera). |
| --- | --- |

5.1.1

Ett motiveringssystem i två steg, där första steget är lågnivåmotivering (begränsning av prestanda) och det andra steget utgör kraftig motivering (maskinen upphör att fungera).

| 5.1.2 | Ett system för kraftig motivering (maskinen upphör att fungera) i ett enda steg som aktiveras enligt villkoren för lågnivåmotivering enligt punkterna 6.3.1, 7.3.1, 8.4.1 och 9.4.1. |
| --- | --- |

5.1.2

Ett system för kraftig motivering (maskinen upphör att fungera) i ett enda steg som aktiveras enligt villkoren för lågnivåmotivering enligt punkterna 6.3.1, 7.3.1, 8.4.1 och 9.4.1.

5.2   Med förhandstillstånd från typgodkännandemyndigheten kan motorn förses med en anordning för avaktivering av motiveringssystemet vid en nödsituation som utlysts av nationell eller regional regering, deras nödtjänster eller deras väpnade styrkor.

5.3   System för lågnivåmotivering

| 5.3.1 | Systemet för lågnivåmotivering ska aktiveras efter att någon av de omständigheter som anges i punkterna 6.3.1, 7.3.1, 8.4.1 och 9.4.1 har uppstått. |
| --- | --- |

5.3.1

Systemet för lågnivåmotivering ska aktiveras efter att någon av de omständigheter som anges i punkterna 6.3.1, 7.3.1, 8.4.1 och 9.4.1 har uppstått.

| 5.3.2 | Systemet för lågnivåmotivering ska gradvis minska motorns maximalt tillgängliga vridmoment över motorvarvtalsområdet med minst 25 % mellan toppvridmomentet och regulatorns brytpunkt enligt figur 1. Vridmomentsreduceringen ska ske med minst 1 % per minut. |
| --- | --- |

5.3.2

Systemet för lågnivåmotivering ska gradvis minska motorns maximalt tillgängliga vridmoment över motorvarvtalsområdet med minst 25 % mellan toppvridmomentet och regulatorns brytpunkt enligt figur 1. Vridmomentsreduceringen ska ske med minst 1 % per minut.

| 5.3.3 | Det går även att använda andra motiveringsåtgärder som inför typgodkännandemyndigheten har påvisats ha samma eller högre nivå av kraftig motivering. |
| --- | --- |

5.3.3

Det går även att använda andra motiveringsåtgärder som inför typgodkännandemyndigheten har påvisats ha samma eller högre nivå av kraftig motivering.

Figur 1

Vridmomentsreducering vid lågnivåmotivering

Image

5.4   System med kraftig motivering

| 5.4.1 | Systemet för kraftig motivering ska aktiveras efter att någon av de omständigheter som anges i punkterna 2.3.3.2, 6.3.2, 7.3.2, 8.4.2 och 9.4.2 har uppstått. |
| --- | --- |

5.4.1

Systemet för kraftig motivering ska aktiveras efter att någon av de omständigheter som anges i punkterna 2.3.3.2, 6.3.2, 7.3.2, 8.4.2 och 9.4.2 har uppstått.

| 5.4.2 | Systemet för kraftig motivering ska reducera maskinens användbarhet till en nivå som är tillräckligt svår att hantera och därmed leder till att operatören åtgärdar de problem som avses i avsnitten 6–9. Följande strategier kan godtas:






  5.4.2.1 | Motorns vridmoment mellan toppvridmomentet och regulatorns brytpunkt enligt figur 1 minskas gradvis med minst 1 % per minut till 50 % av maximalt vridmoment eller lägre, och motorvarvtalet minskas gradvis till 60 % av nominellt varvtal eller lägre inom samma tidsperiod som vridmomentsminskningen sker (se figur 2).

  Figur 2


  Princip för vridmomentsreducering vid kraftig motivering |
| --- | --- | --- |

5.4.2

Systemet för kraftig motivering ska reducera maskinens användbarhet till en nivå som är tillräckligt svår att hantera och därmed leder till att operatören åtgärdar de problem som avses i avsnitten 6–9. Följande strategier kan godtas:

5.4.2.1

Motorns vridmoment mellan toppvridmomentet och regulatorns brytpunkt enligt figur 1 minskas gradvis med minst 1 % per minut till 50 % av maximalt vridmoment eller lägre, och motorvarvtalet minskas gradvis till 60 % av nominellt varvtal eller lägre inom samma tidsperiod som vridmomentsminskningen sker (se figur 2).

Figur 2

Princip för vridmomentsreducering vid kraftig motivering

Image

| 5.4.2.2 | Det går även att använda andra motiveringsåtgärder som inför typgodkännandemyndigheten har påvisats ha samma eller högre nivå av kraftig motivering. |
| --- | --- |

5.4.2.2

Det går även att använda andra motiveringsåtgärder som inför typgodkännandemyndigheten har påvisats ha samma eller högre nivå av kraftig motivering.

5.5   Av säkerhetsskäl och för att möjliggöra självdiagnostik med automatisk korrigering, är det tillåtet att använda en funktion för att förbigå motiveringen i syfte att kunna frigöra full motoreffekt förutsatt att

| — | den inte är aktiv i mer än 30 minuter, |
| --- | --- |

—

den inte är aktiv i mer än 30 minuter,

| — | den är begränsad till tre aktiveringar under varje period när systemet för motivering av operatören är aktivt. |
| --- | --- |

—

den är begränsad till tre aktiveringar under varje period när systemet för motivering av operatören är aktivt.

5.6   Systemet för motivering av operatören ska avaktiveras när omständigheterna inte längre kräver att det är aktiverat. Systemet för motivering av operatören får inte stängas av automatiskt utan att åtgärder har vidtagits för att avhjälpa orsaken till att systemet har aktiverats.

5.7   Närmare beskrivning av aktivering och avaktivering av systemet för motivering av operatören finns i avsnitt 11.

5.8   Som en del i ansökan om typgodkännande enligt detta direktiv ska tillverkaren demonstrera motiveringssystemets funktion enligt specifikationerna i avsnitt 11.

6.   Reagenstillgång

6.1   Indikator för reagensnivå

Maskinen ska ha en indikator som klart visar reagensnivån i reagensbehållaren för operatören. Minsta godtagbara prestandanivå för reagensindikatorn är att den kontinuerligt indikerar reagensnivån medan det varningssystem för operatören som avses i punkt 4 är aktiverat. Reagensindikatorn kan ha analog eller digital visning och kan visa nivån som en andel av behållarens fulla kapacitet, mängden återstående reagens eller uppskattad återstående driftstid.

6.2   Aktivering av varningssystemet för operatören

| 6.2.1 | Det varningssystem för operatören som anges i punkt 4 ska aktiveras när reagensnivån sjunker under 10 % av reagensbehållarens kapacitet eller en högre andel enligt tillverkarens val. |
| --- | --- |

6.2.1

Det varningssystem för operatören som anges i punkt 4 ska aktiveras när reagensnivån sjunker under 10 % av reagensbehållarens kapacitet eller en högre andel enligt tillverkarens val.

| 6.2.2 | Varningen ska vara tillräckligt klar och visas i samband med reagensindikatorn, så att operatören uppfattar att reagensnivån är låg. Om varningssystemet inbegriper visning av meddelanden ska det synas en varning om låg reagensnivå (t.ex. ”låg ureanivå”, ”låg AdBlue-nivå” eller ”låg reagensnivå”). |
| --- | --- |

6.2.2

Varningen ska vara tillräckligt klar och visas i samband med reagensindikatorn, så att operatören uppfattar att reagensnivån är låg. Om varningssystemet inbegriper visning av meddelanden ska det synas en varning om låg reagensnivå (t.ex. ”låg ureanivå”, ”låg AdBlue-nivå” eller ”låg reagensnivå”).

| 6.2.3 | Varningssystemet behöver inte inledningsvis vara kontinuerligt aktivt (det behöver t.ex. inte hela tiden visa ett meddelande), men aktiviteten (t.ex. blinkningsfrekvensen hos en varningslampa) ska intensifieras så att den blir kontinuerlig när reagensnivån närmar sig noll och den punkt då motiveringssystemet aktiveras närmar sig. Varningen ska kulminera i ett meddelande till operatören på en nivå som väljs av tillverkaren, men ska vara tillräckligt mycket starkare när motiveringssystemet för operatören enligt punkt 6.3 börjar påverka maskinens funktion än vid den punkt då varningssystemet först aktiverades. |
| --- | --- |

6.2.3

Varningssystemet behöver inte inledningsvis vara kontinuerligt aktivt (det behöver t.ex. inte hela tiden visa ett meddelande), men aktiviteten (t.ex. blinkningsfrekvensen hos en varningslampa) ska intensifieras så att den blir kontinuerlig när reagensnivån närmar sig noll och den punkt då motiveringssystemet aktiveras närmar sig. Varningen ska kulminera i ett meddelande till operatören på en nivå som väljs av tillverkaren, men ska vara tillräckligt mycket starkare när motiveringssystemet för operatören enligt punkt 6.3 börjar påverka maskinens funktion än vid den punkt då varningssystemet först aktiverades.

| 6.2.4 | Den kontinuerliga varningen ska inte gå att avaktivera eller ignorera på ett enkelt sätt. Om varningssystemet inbegriper visning av meddelanden ska det synas ett meddelande i klartext (t.ex. ”fyll på urea”, ”fyll på AdBlue” eller ”fyll på reagens”). Den kontinuerliga varningen kan tillfälligt avbrytas med andra varningssignaler om de gäller viktiga säkerhetsrelaterade meddelanden. |
| --- | --- |

6.2.4

Den kontinuerliga varningen ska inte gå att avaktivera eller ignorera på ett enkelt sätt. Om varningssystemet inbegriper visning av meddelanden ska det synas ett meddelande i klartext (t.ex. ”fyll på urea”, ”fyll på AdBlue” eller ”fyll på reagens”). Den kontinuerliga varningen kan tillfälligt avbrytas med andra varningssignaler om de gäller viktiga säkerhetsrelaterade meddelanden.

| 6.2.5 | Det ska inte gå att stänga av varningssystemet förrän reagens har fyllts på till en nivå där systemet inte aktiveras. |
| --- | --- |

6.2.5

Det ska inte gå att stänga av varningssystemet förrän reagens har fyllts på till en nivå där systemet inte aktiveras.

6.3   Aktivering av motiveringssystemet för operatören

| 6.3.1 | Det system för lågnivåmotivering som beskrivs i punkt 5.3 ska aktiveras om nivån i reagensbehållaren sjunker under 2,5 % av nominell full kapacitet eller en högre andel enligt tillverkarens val. |
| --- | --- |

6.3.1

Det system för lågnivåmotivering som beskrivs i punkt 5.3 ska aktiveras om nivån i reagensbehållaren sjunker under 2,5 % av nominell full kapacitet eller en högre andel enligt tillverkarens val.

| 6.3.2 | Det system för kraftig motivering som beskrivs i punkt 5.4 ska aktiveras om reagensbehållaren är tom (dvs. doseringssystemet får inget reagens från behållaren) eller vid en lägre nivå än 2,5 % av nominell full kapacitet, enligt tillverkarens val. |
| --- | --- |

6.3.2

Det system för kraftig motivering som beskrivs i punkt 5.4 ska aktiveras om reagensbehållaren är tom (dvs. doseringssystemet får inget reagens från behållaren) eller vid en lägre nivå än 2,5 % av nominell full kapacitet, enligt tillverkarens val.

| 6.3.3 | Utöver det undantag som är tillåtet enligt punkt 5.5 ska det inte vara möjligt att stänga av systemet för lågnivåmotivering eller kraftig motivering förrän reagens har fyllts på till en nivå där dessa system inte aktiveras. |
| --- | --- |

6.3.3

Utöver det undantag som är tillåtet enligt punkt 5.5 ska det inte vara möjligt att stänga av systemet för lågnivåmotivering eller kraftig motivering förrän reagens har fyllts på till en nivå där dessa system inte aktiveras.

7.   Övervakning av reagenskvalitet

7.1   Motorn eller maskinen ska ha en anordning som kan känna av om fel reagens används.

| 7.1.1 | Tillverkaren ska specificera lägsta tillåtna reagenshalt CDmin för att NOx-utsläppen i avgaserna inte ska överskrida tröskelvärdet 0,9 g/kWh. |
| --- | --- |

7.1.1

Tillverkaren ska specificera lägsta tillåtna reagenshalt CDmin för att NOx-utsläppen i avgaserna inte ska överskrida tröskelvärdet 0,9 g/kWh.

| 7.1.1.1 | Det korrekta värdet för CDmin ska demonstreras vid typgodkännandet enligt det förfarande som anges i avsnitt 12 och registreras i det utvidgade dokumentationsmaterial som anges i avsnitt 8 i bilaga I. |
| --- | --- |

7.1.1.1

Det korrekta värdet för CDmin ska demonstreras vid typgodkännandet enligt det förfarande som anges i avsnitt 12 och registreras i det utvidgade dokumentationsmaterial som anges i avsnitt 8 i bilaga I.

| 7.1.2 | Reagenskoncentrationer under CDmin ska detekteras och ska vid tillämpningen av avsnitt 7.1 betraktas som reagensfel. |
| --- | --- |

7.1.2

Reagenskoncentrationer under CDmin ska detekteras och ska vid tillämpningen av avsnitt 7.1 betraktas som reagensfel.

| 7.1.3 | Reagenskvaliteten ska övervakas med en särskild räknare (”reagenskvalitetsräknaren”). Reagenskvalitetsräknaren ska räkna antalet motordriftstimmar med reagensfel. |
| --- | --- |

7.1.3

Reagenskvaliteten ska övervakas med en särskild räknare (”reagenskvalitetsräknaren”). Reagenskvalitetsräknaren ska räkna antalet motordriftstimmar med reagensfel.

| 7.1.3.1 | Alternativt kan tillverkaren gruppera reagenskvalitetsfelet tillsammans med ett eller flera av de övriga fel som förtecknas i avsnitten 8 och 9 under en och samma räknare. |
| --- | --- |

7.1.3.1

Alternativt kan tillverkaren gruppera reagenskvalitetsfelet tillsammans med ett eller flera av de övriga fel som förtecknas i avsnitten 8 och 9 under en och samma räknare.

| 7.1.4 | Detaljerad information om kriterier och mekanismer för aktivering och avaktivering av reagenskvalitetsräknaren anges i avsnitt 11. |
| --- | --- |

7.1.4

Detaljerad information om kriterier och mekanismer för aktivering och avaktivering av reagenskvalitetsräknaren anges i avsnitt 11.

7.2   Aktivering av varningssystemet för operatören

När övervakningssystemet avkänner reagenskvalitetsfel ska det varningssystem för operatören som beskrivs i punkt 4 aktiveras. Om varningssystemet inbegriper visning av meddelanden ska det synas ett meddelande om skälet till varningen (t.ex. ”ureafel”, ”AdBlue-fel” eller ”reagensfel”).

7.3   Aktivering av motiveringssystemet för operatören

| 7.3.1 | Det system för lågnivåmotivering som beskrivs i punkt 5.3 ska aktiveras om reagenskvaliteten inte åtgärdas inom högst 10 motordriftstimmar efter aktiveringen av det varningssystem för operatören som beskrivs i punkt 7.2. |
| --- | --- |

7.3.1

Det system för lågnivåmotivering som beskrivs i punkt 5.3 ska aktiveras om reagenskvaliteten inte åtgärdas inom högst 10 motordriftstimmar efter aktiveringen av det varningssystem för operatören som beskrivs i punkt 7.2.

| 7.3.2 | Det system för kraftig motivering som beskrivs i punkt 5.4 ska aktiveras om reagenskvaliteten inte åtgärdas inom högst 20 motordriftstimmar efter aktivering av det varningssystem för operatören som beskrivs i punkt 7.2. |
| --- | --- |

7.3.2

Det system för kraftig motivering som beskrivs i punkt 5.4 ska aktiveras om reagenskvaliteten inte åtgärdas inom högst 20 motordriftstimmar efter aktivering av det varningssystem för operatören som beskrivs i punkt 7.2.

| 7.3.3 | Antalet timmar före aktivering av motiveringssystemet ska minskas om felet upprepas flera gånger, i enlighet med den mekanism som beskrivs i avsnitt 11. |
| --- | --- |

7.3.3

Antalet timmar före aktivering av motiveringssystemet ska minskas om felet upprepas flera gånger, i enlighet med den mekanism som beskrivs i avsnitt 11.

8.   Reagensdoseringsfunktionen

8.1   Maskinen ska ha en anordning för avkänning av avbruten reagensdosering.

8.2   Reagensdoseringsräknare

| 8.2.1 | Det ska finnas en särskild räknare för doseringsfunktionen (”doseringsräknare”). Räknaren ska notera antalet timmar som motorn är i drift utan att reagensdoseringen fungerar. Detta krävs inte om avbrottet sker på signal från motorns elektroniska styrenhet i driftsförhållanden där utsläppen inte kräver reagensdosering. |
| --- | --- |

8.2.1

Det ska finnas en särskild räknare för doseringsfunktionen (”doseringsräknare”). Räknaren ska notera antalet timmar som motorn är i drift utan att reagensdoseringen fungerar. Detta krävs inte om avbrottet sker på signal från motorns elektroniska styrenhet i driftsförhållanden där utsläppen inte kräver reagensdosering.

| 8.2.1.1 | Alternativt kan tillverkaren gruppera reagensdoseringsfelet tillsammans med ett eller flera av de övriga fel som förtecknas i avsnitten 7 och 9 under en och samma räknare. |
| --- | --- |

8.2.1.1

Alternativt kan tillverkaren gruppera reagensdoseringsfelet tillsammans med ett eller flera av de övriga fel som förtecknas i avsnitten 7 och 9 under en och samma räknare.

| 8.2.2 | Detaljerad information om kriterier och mekanismer för aktivering och avaktivering av reagensdoseringsräknaren finns i avsnitt 11. |
| --- | --- |

8.2.2

Detaljerad information om kriterier och mekanismer för aktivering och avaktivering av reagensdoseringsräknaren finns i avsnitt 11.

8.3   Aktivering av varningssystemet för operatören

Det varningssystem för operatören som beskrivs i punkt 4 ska aktiveras om doseringen avbryts och doseringsräknaren sätter i gång enligt punkt 8.2.1. Om varningssystemet inbegriper visning av meddelanden ska det synas ett meddelande som anger skälet till varningen (t.ex. ”feldosering av urea”, ”feldosering av AdBlue” eller ”feldosering av reagens”).

8.4   Aktivering av motiveringssystemet för operatören

| 8.4.1 | Det system för lågnivåmotivering som beskrivs i punkt 5.3 ska aktiveras om ett avbrott av reagensdoseringen inte åtgärdas inom högst 10 motordriftstimmar efter aktiveringen av det varningssystem för operatören som beskrivs i punkt 8.3. |
| --- | --- |

8.4.1

Det system för lågnivåmotivering som beskrivs i punkt 5.3 ska aktiveras om ett avbrott av reagensdoseringen inte åtgärdas inom högst 10 motordriftstimmar efter aktiveringen av det varningssystem för operatören som beskrivs i punkt 8.3.

| 8.4.2 | Det system för kraftig motivering som beskrivs i punkt 5.4 ska aktiveras om ett avbrott av reagensdoseringen inte åtgärdas inom högst 20 motordriftstimmar efter aktiveringen av det varningssystem för operatören som beskrivs i punkt 8.3. |
| --- | --- |

8.4.2

Det system för kraftig motivering som beskrivs i punkt 5.4 ska aktiveras om ett avbrott av reagensdoseringen inte åtgärdas inom högst 20 motordriftstimmar efter aktiveringen av det varningssystem för operatören som beskrivs i punkt 8.3.

| 8.4.3 | Antalet timmar före aktivering av motiveringssystemet ska minskas om felet upprepas flera gånger, i enlighet med den mekanism som beskrivs i avsnitt 11. |
| --- | --- |

8.4.3

Antalet timmar före aktivering av motiveringssystemet ska minskas om felet upprepas flera gånger, i enlighet med den mekanism som beskrivs i avsnitt 11.

9.   Övervakningsfel som kan bero på manipulering

9.1   Utöver reagensnivån i reagensbehållaren, reagenskvaliteten och avbrott i reagensdoseringen ska följande fel övervakas eftersom de kan bero på manipulering:

| i) | Hindrad ventil i avgasåterföringssystemet. |
| --- | --- |

i)

Hindrad ventil i avgasåterföringssystemet.

| ii) | Fel i NOx-reningens diagnostiksystem (NCD), enligt beskrivningen i punkt 9.2.1. |
| --- | --- |

ii)

Fel i NOx-reningens diagnostiksystem (NCD), enligt beskrivningen i punkt 9.2.1.

9.2   Övervakningskrav

9.2.1   NOx-reningens diagnostiksystem ska övervakas med avseende på elektriska fel eller borttagning eller avaktivering av sensorer vars uppgift är att diagnostisera något av de övriga fel som anges i avsnitten 6–8 (komponentövervakning).

Sensorer som påverkar diagnoskapaciteten är bland annat sensorerna för direkt mätning av NOx-koncentration, ureakvalitetssensorer, omgivningssensorer och sensorer för övervakning av reagensdosering, reagensnivå eller reagensförbrukning.

9.2.2   Räknare för ventilen i avgasåterföringssystemet

| 9.2.2.1 | Det ska finnas en särskild räknare för hindrad ventil i avgasåterföringssystemet. Denna ventilräknare ska räkna antalet motordriftstimmar då diagnosfelkoden för hindrad ventil i avgasåterföringssystemet konstateras vara aktiv. |
| --- | --- |

9.2.2.1

Det ska finnas en särskild räknare för hindrad ventil i avgasåterföringssystemet. Denna ventilräknare ska räkna antalet motordriftstimmar då diagnosfelkoden för hindrad ventil i avgasåterföringssystemet konstateras vara aktiv.

| 9.2.2.1.1 | Alternativt kan tillverkaren gruppera hindrad ventil i avgasåterföringssystemet tillsammans med ett eller flera av de övriga fel som förtecknas i avsnitten 7, 8 och 9.2.3 under en och samma räknare. |
| --- | --- |

9.2.2.1.1

Alternativt kan tillverkaren gruppera hindrad ventil i avgasåterföringssystemet tillsammans med ett eller flera av de övriga fel som förtecknas i avsnitten 7, 8 och 9.2.3 under en och samma räknare.

| 9.2.2.2 | Detaljerad information om kriterier och mekanismer för aktivering och avaktivering av räknare för hindrad ventil i avgasåterföringssystemet anges i avsnitt 11. |
| --- | --- |

9.2.2.2

Detaljerad information om kriterier och mekanismer för aktivering och avaktivering av räknare för hindrad ventil i avgasåterföringssystemet anges i avsnitt 11.

9.2.3   Räknare för NOx-reningens diagnostiksystem (NCD)

| 9.2.3.1 | Det ska finnas en särskild räknare för vart och ett av de övervakningsfel som anges i punkt 9.1 ii. Räknarna för NOx-reningens diagnostiksystem ska räkna antalet motordriftstimmar då diagnosfelkoden för fel i NOx-reningens diagnostiksystem konstateras vara aktiv. Det är tillåtet att gruppera flera fel under samma räknare. |
| --- | --- |

9.2.3.1

Det ska finnas en särskild räknare för vart och ett av de övervakningsfel som anges i punkt 9.1 ii. Räknarna för NOx-reningens diagnostiksystem ska räkna antalet motordriftstimmar då diagnosfelkoden för fel i NOx-reningens diagnostiksystem konstateras vara aktiv. Det är tillåtet att gruppera flera fel under samma räknare.

| 9.2.3.1.1 | Alternativt kan tillverkaren gruppera fel i NOx-reningens diagnostiksystem tillsammans med ett eller flera av de övriga fel som förtecknas i avsnitten 7, 8 och 9.2.2 under en och samma räknare. |
| --- | --- |

9.2.3.1.1

Alternativt kan tillverkaren gruppera fel i NOx-reningens diagnostiksystem tillsammans med ett eller flera av de övriga fel som förtecknas i avsnitten 7, 8 och 9.2.2 under en och samma räknare.

| 9.2.3.2 | Detaljerad information om kriterier och mekanismer för aktivering och avaktivering av räknare för NOx-reningens diagnostiksystem anges i avsnitt 11. |
| --- | --- |

9.2.3.2

Detaljerad information om kriterier och mekanismer för aktivering och avaktivering av räknare för NOx-reningens diagnostiksystem anges i avsnitt 11.

9.3   Aktivering av varningssystemet för operatören

Det varningssystem för operatören som beskrivs i avsnitt 4 ska aktiveras när något av de fel som anges i avsnitt 9.1 inträffar och ska visa att brådskande reparation krävs. Om varningssystemet inbegriper visning av meddelanden ska det synas ett meddelande som anger skälet till varningen (t.ex. ”reagensdoseringsventil frånkopplad” eller ”kritiskt utsläppsfel”).

9.4   Aktivering av motiveringssystemet för operatören

9.4.1   Det system för lågnivåmotivering som beskrivs i punkt 5.3 ska aktiveras om ett fel enligt punkt 9.1 inte åtgärdas inom högst 36 motordriftstimmar efter aktivering av det varningssystem för operatören som beskrivs i punkt 9.3.

9.4.2   Det system för stark motivering som beskrivs i punkt 5.4 ska aktiveras om ett fel enligt punkt 9.1 inte åtgärdas inom högst 100 motordriftstimmar efter aktivering av det varningssystem för operatören som beskrivs i punkt 9.3.

9.4.3   Antalet timmar före aktivering av motiveringssystemet ska minskas om felet upprepas flera gånger, i enlighet med den mekanism som beskrivs i avsnitt 11.

9.5   Som ett alternativ till att uppfylla kraven enligt punkt 9.2 kan tillverkaren placera en NOx-sensor i avgasen. I sådant fall

| — | får NOx-halten inte överskrida gränsvärdet 0,9 g/kWh, |
| --- | --- |

—

får NOx-halten inte överskrida gränsvärdet 0,9 g/kWh,

| — | ska det vara tillåtet att använda ett enda felmeddelande ”hög halt av NOx – orsaken okänd”, |
| --- | --- |

—

ska det vara tillåtet att använda ett enda felmeddelande ”hög halt av NOx – orsaken okänd”,

| — | ska det i avsnitt 9.4.1 stå ”inom 10 motordriftstimmar”, |
| --- | --- |

—

ska det i avsnitt 9.4.1 stå ”inom 10 motordriftstimmar”,

| — | ska det i avsnitt 9.4.2 stå ”inom 20 motordriftstimmar”. |
| --- | --- |

—

ska det i avsnitt 9.4.2 stå ”inom 20 motordriftstimmar”.

10.   Demonstrationskrav

10.1   Allmänt

Överensstämmelse med kraven i denna bilaga ska under typgodkännandet påvisas genom följande, enligt det som anges i tabell 1 och specificeras i detta avsnitt:

| a) | En demonstration av hur varningssystemet aktiveras. |
| --- | --- |

a)

En demonstration av hur varningssystemet aktiveras.

| b) | En demonstration av hur systemet för lågnivåmotivering aktiveras, om tillämpligt. |
| --- | --- |

b)

En demonstration av hur systemet för lågnivåmotivering aktiveras, om tillämpligt.

| c) | En demonstration av hur systemet för kraftig motivering aktiveras. |
| --- | --- |

c)

En demonstration av hur systemet för kraftig motivering aktiveras.

Tabell 1

Beskrivning av innehållet i demonstrationsförfarandet enligt avsnitt 10.3 och 10.4 i detta tillägg

| Mekanism | Demonstrationselement |
| --- | --- |
| Aktivering av varningssystem enligt avsnitt 10.3 i detta tillägg | — | 2 aktiveringsprovningar (inklusive reagensbrist) |

Mekanism

Demonstrationselement

Aktivering av varningssystem enligt avsnitt 10.3 i detta tillägg

—

2 aktiveringsprovningar (inklusive reagensbrist)

| — | Kompletterande demonstrationselement, enligt det som är lämpligt |
| --- | --- |

—

Kompletterande demonstrationselement, enligt det som är lämpligt

Aktivering av lågnivåmotivering enligt avsnitt 10.4 i detta tillägg

| — | 2 aktiveringsprov (inklusive reagensbrist) |
| --- | --- |

—

2 aktiveringsprov (inklusive reagensbrist)

| — | Kompletterande demonstrationselement, enligt det som är lämpligt |
| --- | --- |

—

Kompletterande demonstrationselement, enligt det som är lämpligt

| — | 1 vridmomentsreduceringsprov |
| --- | --- |

—

1 vridmomentsreduceringsprov

Aktivering av kraftig motivering enligt avsnitt 10.4.6 i detta tillägg

| — | 2 aktiveringsprov (inklusive reagensbrist) |
| --- | --- |

—

2 aktiveringsprov (inklusive reagensbrist)

| — | Kompletterande demonstrationselement, enligt det som är lämpligt |
| --- | --- |

—

Kompletterande demonstrationselement, enligt det som är lämpligt

10.2   Motorfamiljer och NCD-motorfamiljer

En motorfamiljs eller NCD-motorfamiljs överensstämmelse med kraven i detta avsnitt 10 kan påvisas genom provning av en av motorerna i den berörda familjen, förutsatt att tillverkaren påvisar för godkännandemyndigheten att de övervakningssystem som krävs för att uppfylla kraven i denna bilaga är likvärdiga inom familjen.

10.2.1   Demonstrationen av att övervakningssystemen för övriga motorer i NCD-familjen är likvärdiga kan t.ex. göras genom att förse godkännandemyndigheterna med algoritmer och funktionsanalyser.

10.2.2   Provmotorn ska väljas av tillverkaren efter överenskommelse med godkännandemyndigheten. Motorn kan vara huvudmotorn i den berörda familjen men behöver inte vara det.

10.2.3   Om motorerna i en motorfamilj tillhör en NCD-motorfamilj som redan har typgodkänts enligt punkt 10.2.1 (figur 3) ska överensstämmelsen för den motorfamiljen anses vara demonstrerad utan ytterligare provning, förutsatt att tillverkaren påvisar för myndigheten att de övervakningssystem som krävs för att uppfylla kraven i denna bilaga är likvärdiga inom de berörda motor- och NCD-motorfamiljerna.

Figur 3

Tidigare demonstrerad överensstämmelse för en NCD-motorfamilj

Image

10.3   Demonstration av aktivering av varningssystemet

10.3.1   Demonstration av att aktiveringen av varningssystemet uppfyller kraven ska göras genom två prov: reagensbrist och en av de felkategorier som anges i avsnitten 7–9 i denna bilaga.

10.3.2   Val av de fel som ska provas

10.3.2.1   För att demonstrera att varningssystemet aktiveras om reagenskvaliteten är fel ska reagens väljas med en utspädning av den aktiva beståndsdelen till minst den utspädning som tillverkaren anger enligt kraven i avsnitt 7 i denna bilaga.

10.3.2.2   För att demonstrera att varningssystemet aktiveras vid fel som kan tillskrivas manipulering enligt definitionen i avsnitt 9 i denna bilaga ska valet göras i enlighet med följande krav:

| 10.3.2.2.1 | Tillverkaren ska förse godkännandemyndigheten med en förteckning över sådana potentiella fel. |
| --- | --- |

10.3.2.2.1

Tillverkaren ska förse godkännandemyndigheten med en förteckning över sådana potentiella fel.

| 10.3.2.2.2 | Godkännandemyndigheten ska välja det fel som provningen ska gälla ur den förteckning som avses i avsnitt 10.3.2.2.1. |
| --- | --- |

10.3.2.2.2

Godkännandemyndigheten ska välja det fel som provningen ska gälla ur den förteckning som avses i avsnitt 10.3.2.2.1.

10.3.3   Demonstration

10.3.3.1   För denna demonstration ska en separat provning göras för vart och ett av de fel som avses i avsnitt 10.3.1.

10.3.3.2   Under en provning får det inte förekomma andra fel än det som provningen gäller.

10.3.3.3   Innan en provning inleds ska alla diagnosfelkoder ha raderats.

10.3.3.4   På begäran av tillverkaren och efter samtycke från godkännandemyndigheten kan de fel som provningen gäller simuleras.

10.3.3.5   Detektering av andra fel än reagensbrist

För andra fel än reagensbrist ska detekteringen av felet, efter att det har framkallats eller simulerats, ske enligt följande:

| 10.3.3.5.1 | NCD-systemet ska reagera på ett inducerat fel som typgodkännandemyndigheten har valt som lämpligt i enlighet med vad som fastställs i detta tillägg. Aktiveringen anses demonstrerad om den sker vid två på varandra följande NCD-provcykler enligt punkt 10.3.3.7 i detta tillägg.
  När så har specificerats i övervakningsbeskrivningen och godkännandemyndigheten har konstaterat att en specifik övervakare behöver mer än två NCD-provcykler för att genomföra övervakningen kan antalet NCD-provcykler ökas till tre.
  De enskilda NCD-provcyklerna i demonstrationen kan separeras genom avstängning av motorn. Tiden till nästa motorstart ska bestämmas med beaktande av all övervakning som kan förekomma efter avstängning av motorn och alla omständigheter som måste föreligga för att övervakningen ska inträffa vid nästa start. |
| --- | --- |

10.3.3.5.1

NCD-systemet ska reagera på ett inducerat fel som typgodkännandemyndigheten har valt som lämpligt i enlighet med vad som fastställs i detta tillägg. Aktiveringen anses demonstrerad om den sker vid två på varandra följande NCD-provcykler enligt punkt 10.3.3.7 i detta tillägg.

När så har specificerats i övervakningsbeskrivningen och godkännandemyndigheten har konstaterat att en specifik övervakare behöver mer än två NCD-provcykler för att genomföra övervakningen kan antalet NCD-provcykler ökas till tre.

De enskilda NCD-provcyklerna i demonstrationen kan separeras genom avstängning av motorn. Tiden till nästa motorstart ska bestämmas med beaktande av all övervakning som kan förekomma efter avstängning av motorn och alla omständigheter som måste föreligga för att övervakningen ska inträffa vid nästa start.

| 10.3.3.5.2 | Demonstrationen av hur varningssystemet aktiveras ska anses vara genomförd om varningssystemet vid slutet av varje demonstrationsprovning som utförts enligt avsnitt 10.3.2.1 har aktiverats korrekt och diagnosfelkoden för det valda felet har fått status ”bekräftad och aktiv”. |
| --- | --- |

10.3.3.5.2

Demonstrationen av hur varningssystemet aktiveras ska anses vara genomförd om varningssystemet vid slutet av varje demonstrationsprovning som utförts enligt avsnitt 10.3.2.1 har aktiverats korrekt och diagnosfelkoden för det valda felet har fått status ”bekräftad och aktiv”.

10.3.3.6   Detektering av reagensbrist

För att demonstrera hur varningssystemet aktiveras vid reagensbrist ska motorsystemet köras över en eller flera NCD-provcykler enligt det som tillverkaren anser vara lämpligt.

| 10.3.3.6.1 | Demonstrationen ska börja med en reagensnivå som tillverkaren och godkännandemyndigheten avtalar sinsemellan men som ska utgöra minst 10 % av behållarens nominella kapacitet. |
| --- | --- |

10.3.3.6.1

Demonstrationen ska börja med en reagensnivå som tillverkaren och godkännandemyndigheten avtalar sinsemellan men som ska utgöra minst 10 % av behållarens nominella kapacitet.

| 10.3.3.6.2 | Varningssystemet ska anses ha fungerat korrekt om följande villkor uppfylls samtidigt:






  a) | Varningssystemet har aktiverats med en reagenstillgång som är högre än eller lika med 10 % av reagensbehållarens kapacitet. |
| --- | --- | --- |

10.3.3.6.2

Varningssystemet ska anses ha fungerat korrekt om följande villkor uppfylls samtidigt:

a)

Varningssystemet har aktiverats med en reagenstillgång som är högre än eller lika med 10 % av reagensbehållarens kapacitet.

| b) | Det ”kontinuerliga” varningssystemet har aktiverats med en reagenstillgång som är högre än eller lika med det värde som tillverkaren angett enligt bestämmelserna i avsnitt 6 i den här bilagan. |
| --- | --- |

b)

Det ”kontinuerliga” varningssystemet har aktiverats med en reagenstillgång som är högre än eller lika med det värde som tillverkaren angett enligt bestämmelserna i avsnitt 6 i den här bilagan.

10.3.3.7   NCD-provcykel

| 10.3.3.7.1 | Den NCD-provcykel som enligt detta avsnitt 10 kan användas för att demonstrera NCD-systemets korrekta funktion är NRTC-varmstartcykeln. |
| --- | --- |

10.3.3.7.1

Den NCD-provcykel som enligt detta avsnitt 10 kan användas för att demonstrera NCD-systemets korrekta funktion är NRTC-varmstartcykeln.

| 10.3.3.7.2 | På tillverkarens begäran och med godkännandemyndighetens samtycke kan en alternativ NCD-provcykel användas (t.ex. NRSC) för en viss övervakare. Begäran ska innehålla underlag (tekniska överväganden, simulerings- och provresultat osv.) som visar






  a) | att den berörda provcykeln ger en övervakning som motsvarar förhållandena vid verklig drift, |
| --- | --- | --- |

10.3.3.7.2

På tillverkarens begäran och med godkännandemyndighetens samtycke kan en alternativ NCD-provcykel användas (t.ex. NRSC) för en viss övervakare. Begäran ska innehålla underlag (tekniska överväganden, simulerings- och provresultat osv.) som visar

a)

att den berörda provcykeln ger en övervakning som motsvarar förhållandena vid verklig drift,

| b) | att den tillämpliga NCD-provcykel som anges i punkt 10.3.3.7.1 har visat sig vara mindre lämplig för den berörda övervakningen. |
| --- | --- |

b)

att den tillämpliga NCD-provcykel som anges i punkt 10.3.3.7.1 har visat sig vara mindre lämplig för den berörda övervakningen.

10.3.4   Demonstrationen av varningssystemets aktivering ska anses vara genomförd om varningssystemet vid slutet av varje demonstrationsprovning som utförts enligt avsnitt 10.3.3 har aktiverats korrekt.

10.4   Demonstration av motiveringssystemets aktivering

10.4.1   Demonstrationen av motiveringssystemets aktivering ska göras genom provningar som utförs i en motorprovbänk.

10.4.1.1   Alla komponenter eller delsystem som inte är fysiskt monterade på motorsystemet, såsom sensorer för omgivningstemperatur, nivåsensorer, varningssystem för operatören och informationssystem m.fl. som krävs för att genomföra demonstrationerna ska vara anslutna till motorsystemet eller ska simuleras på ett sätt som godkännandemyndigheten godtar.

10.4.1.2   Om tillverkaren så väljer och förutsatt att godkännandemyndigheten godtar detta, kan demonstrationsprovningarna utföras på en komplett maskin, antingen genom att montera maskinen i en lämplig provbänk eller genom att köra den på en provbana under kontrollerade förhållanden.

10.4.2   Provningssekvensen ska demonstrera motiveringssystemets aktivering vid brist på reagens och vid något av de fel som anges i avsnitt 7, 8 eller 9 i den här bilagan.

10.4.3   För denna demonstration ska följande gälla:

| a) | Typgodkännandemyndigheten ska utöver reagensbrist välja ett av de fel som anges i avsnitt 7, 8 eller 9 i den här bilagan och som tidigare har använts för demonstration av varningssystemets aktivering. |
| --- | --- |

a)

Typgodkännandemyndigheten ska utöver reagensbrist välja ett av de fel som anges i avsnitt 7, 8 eller 9 i den här bilagan och som tidigare har använts för demonstration av varningssystemets aktivering.

| b) | Tillverkaren ska ha tillstånd att i samförstånd med godkännandemyndigheten påskynda provningen genom att simulera uppnåendet av ett visst antal driftstimmar. |
| --- | --- |

b)

Tillverkaren ska ha tillstånd att i samförstånd med godkännandemyndigheten påskynda provningen genom att simulera uppnåendet av ett visst antal driftstimmar.

| c) | Uppnåendet av den vridmomentsreducering som krävs för lågnivåmotivering kan demonstreras samtidigt som det allmänna godkännandeförfarandet för motorprestanda utförs i enlighet med detta direktiv. I sådant fall krävs inte separat vridmomentsmätning under demonstrationen rörande motiveringssystemet. |
| --- | --- |

c)

Uppnåendet av den vridmomentsreducering som krävs för lågnivåmotivering kan demonstreras samtidigt som det allmänna godkännandeförfarandet för motorprestanda utförs i enlighet med detta direktiv. I sådant fall krävs inte separat vridmomentsmätning under demonstrationen rörande motiveringssystemet.

| d) | Stark motivering ska demonstreras enligt kraven i avsnitt 10.4.6 i detta tillägg. |
| --- | --- |

d)

Stark motivering ska demonstreras enligt kraven i avsnitt 10.4.6 i detta tillägg.

10.4.4   Tillverkaren ska dessutom demonstrera motiveringssystemets funktion under de felförhållanden som anges i avsnitt 7, 8 eller 9 i den här bilagan och som inte har valts för de demonstrationsprovningar som beskrivs i avsnitten 10.4.1 till 10.4.3.

Dessa tilläggsdemonstrationer kan genomföras genom framläggande för godkännandemyndigheten av ett tekniskt fall med belägg i form av algoritmer, funktionsanalyser och resultaten av tidigare provningar.

10.4.4.1   Dessa tilläggsdemonstrationer ska särskilt övertyga godkännandemyndigheten om att motorns elektroniska styrenhet har en korrekt mekanism för reducering av vridmomentet.

10.4.5   Demonstrationsprovning av systemet för lågnivåmotivering

10.4.5.1   Denna demonstration börjar när varningssystemet eller, i förekommande fall, det ”kontinuerliga” varningssystemet har aktiverats efter detektering av ett fel som godkännandemyndigheten har valt.

10.4.5.2   För kontroll av hur systemet reagerar vid reagensbrist i behållaren ska motorsystemet köras tills reagensnivån har nått 2,5 % av behållarens nominella fulla kapacitet eller det värde som tillverkaren har angett enligt avsnitt 6.3.1 i den här bilagan som nivå för när systemet för lågnivåmotivering ska fungera.

| 10.4.5.2.1 | Tillverkaren kan med godkännandemyndighetens medgivande simulera kontinuerlig drift genom att extrahera reagens från behållaren, antingen när motorn är i drift eller när den är avstängd. |
| --- | --- |

10.4.5.2.1

Tillverkaren kan med godkännandemyndighetens medgivande simulera kontinuerlig drift genom att extrahera reagens från behållaren, antingen när motorn är i drift eller när den är avstängd.

10.4.5.3   Vid kontroll av hur systemet reagerar på annat fel än reagensbrist i behållaren ska motorsystemet köras i det relevanta antal driftstimmar som anges i tabell 3 i detta tillägg eller, om tillverkaren så väljer, tills den relevanta räknaren har nått det värde som utlöser aktivering av systemet för lågnivåmotivering.

10.4.5.4   Demonstrationen rörande systemet för lågnivåmotivering ska anses vara genomförd om tillverkaren vid slutet av varje demonstrationsprovning som utförts enligt avsnitt 10.4.5.2 och 10.4.5.3 har påvisat för godkännandemyndigheten att motorns elektroniska styrenhet har aktiverat mekanismen för vridmomentsreducering.

10.4.6   ///Demonstrationsprovning av systemet för kraftig motivering

10.4.6.1   Denna demonstration ska börja från ett läge där systemet för lågnivåmotivering har aktiverats tidigare och kan utföras som en fortsättning på de provningar som genomförts för demonstration rörande systemet för lågnivåmotivering.

10.4.6.2   Vid kontroll av systemets reaktion när det inte finns reagens i behållaren ska motorsystemet köras tills reagensbehållaren är tom eller har nått en nivå under 2,5 % av nominell full kapacitet, dvs. den nivå då systemet för kraftig motivering enligt tillverkaren ska aktiveras.

| 10.4.6.2.1 | Tillverkaren kan med godkännandemyndighetens medgivande simulera kontinuerlig drift genom att extrahera reagens från behållaren, antingen när motorn är i drift eller när den är avstängd. |
| --- | --- |

10.4.6.2.1

Tillverkaren kan med godkännandemyndighetens medgivande simulera kontinuerlig drift genom att extrahera reagens från behållaren, antingen när motorn är i drift eller när den är avstängd.

10.4.6.3   Vid kontroll av systemets reaktion på annat fel än reagensbrist i behållaren ska motorsystemet köras i det relevanta antal driftstimmar som anges i tabell 3 i detta tillägg eller, om tillverkaren så väljer, tills den relevanta räknaren har nått det värde som utlöser aktivering av systemet för kraftig motivering.

10.4.6.4   Demonstrationen rörande systemet för kraftig motivering ska anses vara genomförd om tillverkaren vid slutet av varje demonstrationsprovning enligt avsnitt 10.4.6.2 och 10.4.6.3 har påvisat för godkännandemyndigheten att systemet för kraftig motivering enligt denna bilaga har aktiverats.

10.4.7   Om tillverkaren så väljer och förutsatt att godkännandemyndigheten ger sitt medgivande kan demonstrationen av motiveringsmekanismerna utföras på en komplett maskin enligt kraven i avsnitt 5.4, antingen genom att montera maskinen i en lämplig provbänk eller köra den på en provbana under kontrollerade förhållanden.

10.4.7.1   Maskinen ska köras tills räknaren för det valda felet har nått det relevanta antal driftstimmar som anges i tabell 3 i detta tillägg eller, enligt det som är lämpligt, tills reagensbehållaren är tom eller har nått den nivå under 2,5 % av behållarens nominella fulla kapacitet som tillverkaren har valt för aktivering av systemet för kraftig motivering.

11.   Beskrivning av mekanismerna för aktivering och avaktivering av varning och motivering för operatören

11.1   Som komplettering till de krav som anges i denna bilaga rörande mekanismerna för aktivering och avaktivering av varning och motivering, beskrivs i detta avsnitt 11 de tekniska kraven för tillämpning av dessa aktiverings- och avaktiveringsmekanismer.

11.2   Mekanismerna för aktivering och avaktivering av varningssystemet

11.2.1   Varningssystemet för operatören ska aktiveras när diagnosfelkoden för ett NOx-reningsfel som kräver aktivering har den status som anges i tabell 2 i detta tillägg.

Tabell 2

Aktivering av varningssystemet för operatören

| Feltyp | Diagnosfelkod för aktivering av varningssystemet |
| --- | --- |
| Reagens av dålig kvalitet | Bekräftad och aktiv |
| Avbruten dosering | Bekräftad och aktiv |
| Hindrad ventil i avgasåterföringssystemet | Bekräftad och aktiv |
| Fel i övervakningssystemet | Bekräftad och aktiv |
| NOx-tröskelvärde, om tillämpligt | Bekräftad och aktiv |

Feltyp

Diagnosfelkod för aktivering av varningssystemet

Reagens av dålig kvalitet

Bekräftad och aktiv

Avbruten dosering

Bekräftad och aktiv

Hindrad ventil i avgasåterföringssystemet

Bekräftad och aktiv

Fel i övervakningssystemet

Bekräftad och aktiv

NOx-tröskelvärde, om tillämpligt

Bekräftad och aktiv

11.2.2   Varningssystemet för operatören ska avaktiveras när diagnossystemet konstaterar att den felfunktion som är relevant för den berörda varningen inte längre föreligger eller när informationen som innehåller diagnosfelkoder rörande fel som motiverar aktivering raderas med ett avsökningsverktyg.

11.2.2.1   Krav rörande radering av information om NOx-rening

11.2.2.1.1   Radering/återställning av information om NOx-rening med ett avsökningsverktyg

På begäran från avsökningsverktyget ska de uppgifter som anges i tabell 3 raderas ur datorminnet eller återställas till de värden som anges i detta tillägg.

Tabell 3

Radering/återställning av information om NOx-rening med ett avsökningsverktyg

| Information om NOx-rening | Raderbar | Återställningsbar |
| --- | --- | --- |
| Alla diagnosfelkoder | X | |
| Värdet för den räknare som har högsta antalet motordriftstimmar | | X |
| Antalet motordriftstimmar enligt NCD-räknaren (-räknarna) | | X |

Information om NOx-rening

Raderbar

Återställningsbar

Alla diagnosfelkoder

X

Värdet för den räknare som har högsta antalet motordriftstimmar

X

Antalet motordriftstimmar enligt NCD-räknaren (-räknarna)

X

11.2.2.1.2   Information om NOx-rening får inte raderas genom frånkoppling av maskinens batteri(er).

11.2.2.1.3   Det ska bara vara möjligt att radera information om NOx-rening i förhållanden där motorn är avstängd.

11.2.2.1.4   När information om NOx-rening inklusive diagnosfelkoder raderas ska de räknarvärden som är förknippade med dessa fel och som specificeras i denna bilaga inte raderas, utan återställas till det värde som anges i tillämpligt avsnitt i denna bilaga.

11.3   Mekanism för aktivering och avaktivering av motiveringssystemet för operatören

11.3.1   Systemet för motivering av operatören ska aktiveras när varningssystemet är aktivt och räknaren för det fel som motiverar aktiveringen har nått det värde som anges i tabell 4 i detta tillägg.

11.3.2   Systemet för motivering av operatör ska avaktiveras när systemet inte längre detekterar en felfunktion som motiverar aktivering eller om den information, inklusive diagnosfelkoder som är förknippade med NOx-reningsfel, som motiverar aktiveringen har raderats med ett avsöknings- eller underhållsverktyg.

11.3.3   Systemen för varning och motivering av operatören ska aktiveras eller avaktiveras, beroende på vad som är lämpligt enligt bestämmelserna i avsnitt 6 i denna bilaga, omedelbart efter bedömning av reagenskvantiteten i reagensbehållaren. I så fall ska mekanismerna för aktivering eller avaktivering inte vara beroende av status för eventuella förknippade diagnosfelkoder.

11.4   Räknarmekanism

11.4.1   Allmänt

11.4.1.1   För att systemet ska uppfylla kraven i denna bilaga ska det ha minst fyra räknare som registrerar det antal timmar som motorn har varit i drift medan systemet har detekterat något av följande:

| a) | Felaktig reagenskvalitet. |
| --- | --- |

a)

Felaktig reagenskvalitet.

| b) | Avbrott i reagensdoseringen. |
| --- | --- |

b)

Avbrott i reagensdoseringen.

| c) | Hindrad ventil i avgasåterföringssystemet. |
| --- | --- |

c)

Hindrad ventil i avgasåterföringssystemet.

| d) | Fel i NOx-reningens diagnostiksystem enligt avsnitt 9.1 ii i denna bilaga. |
| --- | --- |

d)

Fel i NOx-reningens diagnostiksystem enligt avsnitt 9.1 ii i denna bilaga.

11.4.1.1.1   Alternativt kan tillverkaren använda en eller flera räknare för att gruppera de fel som anges i avsnitt 11.4.1.1.

11.4.1.2   Var och en av dessa räknare ska räkna upp till det högsta angivna värdet i en 2-bytesräknare med 1 timmes upplösning och hålla detta värde, utom om villkoren för att kunna nollställa räknaren uppfylls.

11.4.1.3   En tillverkare kan använda en enda eller flera räknare för NOx-reningens diagnostiksystem. En ensam räknare får kumulera antalet timmar då två eller flera olika fel relevanta för den typen av räknare har förekommit, men inget av felen får ha varat den tid som den ensamma räknaren visar.

11.4.1.3.1   Om tillverkaren beslutar att använda flera räknare för NOx-reningens diagnostiksystem ska systemet kunna avsätta en specifik räknare i övervakningssystemet för varje fel som enligt denna bilaga är relevant för den typen av räknare.

11.4.2   Principen för räknarnas mekanism

11.4.2.1   Var och en av räknarna ska fungera enligt följande:

| 11.4.2.1.1 | Om en räknare börjar från noll ska den börja räkna så snart ett fel som är relevant för den räknaren detekteras och motsvarande diagnosfelkod har den status som beskrivs i tabell 2. |
| --- | --- |

11.4.2.1.1

Om en räknare börjar från noll ska den börja räkna så snart ett fel som är relevant för den räknaren detekteras och motsvarande diagnosfelkod har den status som beskrivs i tabell 2.

| 11.4.2.1.2 | I fall av upprepade fel ska följande gälla, enligt tillverkarens val:






  i) | Om en enskild övervakningshändelse inträffar och det fel som ursprungligen aktiverade räknaren inte längre detekteras eller om felet har raderats med ett avsöknings- eller underhållsverktyg, ska räknaren stanna upp och behålla sitt aktuella värde. Om räknaren slutar räkna medan systemet för kraftig motivering är aktivt ska räknaren frysa på det värde som definieras i tabell 4 i detta tillägg eller på ett värde som är större än eller lika med räknarvärdet för kraftig motivering minus 30 minuter. |
| --- | --- | --- |

11.4.2.1.2

I fall av upprepade fel ska följande gälla, enligt tillverkarens val:

i)

Om en enskild övervakningshändelse inträffar och det fel som ursprungligen aktiverade räknaren inte längre detekteras eller om felet har raderats med ett avsöknings- eller underhållsverktyg, ska räknaren stanna upp och behålla sitt aktuella värde. Om räknaren slutar räkna medan systemet för kraftig motivering är aktivt ska räknaren frysa på det värde som definieras i tabell 4 i detta tillägg eller på ett värde som är större än eller lika med räknarvärdet för kraftig motivering minus 30 minuter.

| ii) | Räknaren ska hållas frusen på det värde som definieras i tabell 4 i detta tillägg eller på ett värde som är större än eller lika med räknarvärdet för kraftig motivering minus 30 minuter. |
| --- | --- |

ii)

Räknaren ska hållas frusen på det värde som definieras i tabell 4 i detta tillägg eller på ett värde som är större än eller lika med räknarvärdet för kraftig motivering minus 30 minuter.

| 11.4.2.1.3 | Om det bara finns en enda räknare i övervakningssystemet ska räknaren fortsätta att räkna i det fall ett fel som är relevant för den räknaren detekteras och motsvarande diagnosfelkod har status ”bekräftad och aktiv”. Den ska stanna upp och behålla ett av de värden som anges i avsnitt 11.4.2.1.2, om inget fel som motiverar aktivering av räknaren detekteras eller om alla fel som är relevanta för räknaren har raderats med ett avsöknings- eller underhållsverktyg.

  Tabell 4


  Räknare och motivering | Diagnosfelkodens status för första aktivering av räknaren | Räknarvärde för lågnivåmotivering | Räknarvärde för kraftig motivering | Fruset värde på räknaren |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Räknare för reagenskvalitet | Bekräftad och aktiv | ≤ 10 timmar | ≤ 20 timmar | ≥ 90 % av räknarvärdet för kraftig motivering |
| Doseringsräknare | Bekräftad och aktiv | ≤ 10 timmar | ≤ 20 timmar | ≥ 90 % av räknarvärdet för kraftig motivering |
| Räknare för ventilen i avgasåterföringssystemet | Bekräftad och aktiv | ≤ 36 timmar | ≤ 100 timmar | ≥ 95 % av räknarvärdet för kraftig motivering |
| Räknare för övervakningssystem | Bekräftad och aktiv | ≤ 36 timmar | ≤ 100 timmar | ≥ 95 % av räknarvärdet för kraftig motivering |
| NOx-tröskelvärde, om tillämpligt | Bekräftad och aktiv | ≤ 10 timmar | ≤ 20 timmar | ≥ 90 % av räknarvärdet för kraftig motivering |

11.4.2.1.3

Om det bara finns en enda räknare i övervakningssystemet ska räknaren fortsätta att räkna i det fall ett fel som är relevant för den räknaren detekteras och motsvarande diagnosfelkod har status ”bekräftad och aktiv”. Den ska stanna upp och behålla ett av de värden som anges i avsnitt 11.4.2.1.2, om inget fel som motiverar aktivering av räknaren detekteras eller om alla fel som är relevanta för räknaren har raderats med ett avsöknings- eller underhållsverktyg.

Tabell 4

Räknare och motivering

Diagnosfelkodens status för första aktivering av räknaren

Räknarvärde för lågnivåmotivering

Räknarvärde för kraftig motivering

Fruset värde på räknaren

Räknare för reagenskvalitet

Bekräftad och aktiv

≤ 10 timmar

≤ 20 timmar

≥ 90 % av räknarvärdet för kraftig motivering

Doseringsräknare

Bekräftad och aktiv

≤ 10 timmar

≤ 20 timmar

≥ 90 % av räknarvärdet för kraftig motivering

Räknare för ventilen i avgasåterföringssystemet

Bekräftad och aktiv

≤ 36 timmar

≤ 100 timmar

≥ 95 % av räknarvärdet för kraftig motivering

Räknare för övervakningssystem

Bekräftad och aktiv

≤ 36 timmar

≤ 100 timmar

≥ 95 % av räknarvärdet för kraftig motivering

NOx-tröskelvärde, om tillämpligt

Bekräftad och aktiv

≤ 10 timmar

≤ 20 timmar

≥ 90 % av räknarvärdet för kraftig motivering

| 11.4.2.1.4 | När en räknare har frysts ska den nollställas om de övervakare som är relevanta för räknaren har körts minst en gång under hela sin övervakningscykel utan att detektera felfunktion och ingen felfunktion som är relevant för den räknaren har detekterats under 40 motordriftstimmar sedan räknaren senast hölls på ett värde (se figur 4). |
| --- | --- |

11.4.2.1.4

När en räknare har frysts ska den nollställas om de övervakare som är relevanta för räknaren har körts minst en gång under hela sin övervakningscykel utan att detektera felfunktion och ingen felfunktion som är relevant för den räknaren har detekterats under 40 motordriftstimmar sedan räknaren senast hölls på ett värde (se figur 4).

| 11.4.2.1.5 | Räknaren ska fortsätta räkningen från det värde den hållits på om ett fel som är relevant för räknaren detekteras under en period då räknaren är frusen (se figur 4). |
| --- | --- |

11.4.2.1.5

Räknaren ska fortsätta räkningen från det värde den hållits på om ett fel som är relevant för räknaren detekteras under en period då räknaren är frusen (se figur 4).

11.5   Beskrivning av aktivering och avaktivering samt räknarmekanismer

11.5.1   Här beskrivs aktivering och avaktivering samt räknarmekanismer för några typiska fall. Figurerna och beskrivningarna i punkterna 11.5.2, 11.5.3 och 11.5.4 i denna bilaga ges bara i informationssyfte och ska inte användas som exempel på krav i detta direktiv eller som definitiva uppgifter om de berörda processerna. Räknartimmarna i figurerna 6 och 7 hänför sig till maximivärdena för kraftig motivering i tabell 4. Beskrivningarna är något förenklade; exempelvis beaktas inte det faktum att varningssystemet också är aktivt när motiveringssystemet är aktivt.

Figur 4

Reaktivering och nollställning av en räknare efter en period när ett värde har frusits

Image

11.5.2   I figur 5 beskrivs mekanismerna för aktivering och avaktivering vid övervakning av reagenstillgången i följande fem fall:

| — | Användningsfall 1: Trots varningen fortsätter operatören att använda maskinen tills maskinen slutar fungera. |
| --- | --- |

—

Användningsfall 1: Trots varningen fortsätter operatören att använda maskinen tills maskinen slutar fungera.

| — | Påfyllningsfall 1 (”tillräcklig” påfyllning): Operatören fyller på reagensbehållaren till en nivå över gränsvärdet på 10 %. Varning och motivering avaktiveras. |
| --- | --- |

—

Påfyllningsfall 1 (”tillräcklig” påfyllning): Operatören fyller på reagensbehållaren till en nivå över gränsvärdet på 10 %. Varning och motivering avaktiveras.

| — | Påfyllningsfall 2 och 3 (”otillräcklig” påfyllning): Varningssystemet aktiveras. Varningsnivån beror på mängden tillgängligt reagens. |
| --- | --- |

—

Påfyllningsfall 2 och 3 (”otillräcklig” påfyllning): Varningssystemet aktiveras. Varningsnivån beror på mängden tillgängligt reagens.

| — | Påfyllningsfall 4 (”mycket otillräcklig” påfyllning): Lågnivåmotiveringen aktiveras omedelbart. |
| --- | --- |

—

Påfyllningsfall 4 (”mycket otillräcklig” påfyllning): Lågnivåmotiveringen aktiveras omedelbart.

Figur 5

Reagenstillgång

Image

11.5.3   I figur 6 beskrivs tre fall av fel reagenskvalitet:

| — | Användningsfall 1: Trots varningen fortsätter operatören att använda maskinen tills maskinen slutar fungera. |
| --- | --- |

—

Användningsfall 1: Trots varningen fortsätter operatören att använda maskinen tills maskinen slutar fungera.

| — | Reparationsfall 1 (”dålig” eller ”bedräglig” reparation): Efter att maskinen har slutat fungera byter operatören reagenskvalitet, men byter kort därefter tillbaka till reagens av dålig kvalitet. Motiveringssystemet reaktiveras omedelbart och maskinen slutar fungera efter två motordriftstimmar. |
| --- | --- |

—

Reparationsfall 1 (”dålig” eller ”bedräglig” reparation): Efter att maskinen har slutat fungera byter operatören reagenskvalitet, men byter kort därefter tillbaka till reagens av dålig kvalitet. Motiveringssystemet reaktiveras omedelbart och maskinen slutar fungera efter två motordriftstimmar.

| — | Reparationsfall 2 (”bra” reparation): Efter att maskinen avaktiverats korrigerar operatören reagenskvaliteten. En tid senare fyller operatören dock återigen på med reagens av dålig kvalitet. Varnings-, motiverings- och räkningsprocesserna startar om från noll. |
| --- | --- |

—

Reparationsfall 2 (”bra” reparation): Efter att maskinen avaktiverats korrigerar operatören reagenskvaliteten. En tid senare fyller operatören dock återigen på med reagens av dålig kvalitet. Varnings-, motiverings- och räkningsprocesserna startar om från noll.

Figur 6

Påfyllning med reagens av dålig kvalitet

Image

11.5.4   I figur 7 beskrivs tre fall av fel i systemet för ureadosering. I denna figur beskrivs också det förfarande som gäller vid de övervakningsfel som beskrivs i avsnitt 9 i denna bilaga.

| — | Användningsfall 1: Trots varningen fortsätter operatören att använda maskinen tills maskinen slutar fungera. |
| --- | --- |

—

Användningsfall 1: Trots varningen fortsätter operatören att använda maskinen tills maskinen slutar fungera.

| — | Reparationsfall 1 (”bra” reparation): Efter att maskinen har avaktiverats reparerar operatören doseringssystemet. En tid senare blir det dock fel på doseringssystemet igen. Varnings-, motiverings- och räkningsprocesserna startar om från noll. |
| --- | --- |

—

Reparationsfall 1 (”bra” reparation): Efter att maskinen har avaktiverats reparerar operatören doseringssystemet. En tid senare blir det dock fel på doseringssystemet igen. Varnings-, motiverings- och räkningsprocesserna startar om från noll.

| — | Reparationsfall 2 (”dålig” reparation): Medan lågnivåmotiveringen är aktiv (vridmomentsreducering) reparerar operatören doseringssystemet. Kort därefter blir det dock fel på doseringssystemet igen. Systemet för lågnivåmotivering reaktiveras omedelbart och räknaren startar om från det värde som den hade vid tidpunkten för reparationen. |
| --- | --- |

—

Reparationsfall 2 (”dålig” reparation): Medan lågnivåmotiveringen är aktiv (vridmomentsreducering) reparerar operatören doseringssystemet. Kort därefter blir det dock fel på doseringssystemet igen. Systemet för lågnivåmotivering reaktiveras omedelbart och räknaren startar om från det värde som den hade vid tidpunkten för reparationen.

Figur 7

Fel i reagensdoseringssystemet

Image

12.   Demonstration rörande minsta tillåtna reagenskoncentration CDmin

| 12.1 | Tillverkaren ska vid typgodkännandet demonstrera korrekt värde på CDmin genom att utföra den varma delen av NRTC-cykeln med användning av ett reagens som har koncentrationen CDmin. |
| --- | --- |

12.1

Tillverkaren ska vid typgodkännandet demonstrera korrekt värde på CDmin genom att utföra den varma delen av NRTC-cykeln med användning av ett reagens som har koncentrationen CDmin.

| 12.2 | Provningen ska följa den lämpliga cykeln (en eller flera) för NOx-reningens diagnostiksystem eller den av tillverkaren definierade förkonditioneringscykeln, så att ett system för NOx-rening med sluten slinga kan anpassas till kvaliteten på reagens med koncentrationen CDmin. |
| --- | --- |

12.2

Provningen ska följa den lämpliga cykeln (en eller flera) för NOx-reningens diagnostiksystem eller den av tillverkaren definierade förkonditioneringscykeln, så att ett system för NOx-rening med sluten slinga kan anpassas till kvaliteten på reagens med koncentrationen CDmin.

| 12.3 | Föroreningsutsläppen vid denna provning ska vara lägre än det NOx-tröskelvärde som anges i avsnitt 7.1.1 i denna bilaga. |
| --- | --- |

12.3

Föroreningsutsläppen vid denna provning ska vara lägre än det NOx-tröskelvärde som anges i avsnitt 7.1.1 i denna bilaga.

Tillägg 2

Krav på kontrollområde för motorer i steg IV

1.   Motorns kontrollområde

Kontrollområdet (se figur 1) definieras enligt följande:

Varvtalsområde: varvtal A till högt varvtal

där

varvtal A = lågt varvtal + 15 % (högt varvtal – lågt varvtal).

För högt varvtal och lågt varvtal gäller definitionerna i bilaga III eller, om tillverkaren med hänvisning till det alternativ som anges i avsnitt 1.2.1 i bilaga III väljer att använda förfarandet enligt bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96 ändringsserie 03, ska definitionerna i punkterna 2.1.33 och 2.1.37 i FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03, användas.

Om det uppmätta motorvarvtalet A ligger inom ± 3 % från det motorvarvtal som tillverkaren har uppgett, ska de senare användas. Om toleransen överskrids för något av provningsvarvtalen, ska i stället de uppmätta motorvarvtalen användas.

2.   Följande motordriftsförhållanden ska undantas från provningen:

| a) | Punkter under 30 % av maximalt vridmoment. |
| --- | --- |

a)

Punkter under 30 % av maximalt vridmoment.

| b) | Punkter under 30 % av maximal effekt. |
| --- | --- |

b)

Punkter under 30 % av maximal effekt.

Tillverkaren får begära att den tekniska tjänsten under certifieringen/typgodkännandet utesluter driftspunkter från det kontrollområde som definieras i avsnitt 1 och 2 i detta tillägg. Om typgodkännandemyndigheten tillstyrker får den tekniska tjänsten godta undantaget, förutsatt att tillverkaren kan visa att motorn aldrig kan vara i drift vid sådana punkter när den används i en maskinkombination.

Figur 1

Kontrollområde

Image

---

BILAGA II

Bilaga II till direktiv 97/68/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Tillägg 1 ska ändras på följande sätt:






  a) | Rubriken för avsnitt 3 ska ersättas med följande:
  ”BRÄNSLEFÖRSÖRJNING – DIESELMOTORER” |
| --- | --- | --- |

1.

Tillägg 1 ska ändras på följande sätt:

a)

Rubriken för avsnitt 3 ska ersättas med följande:

”BRÄNSLEFÖRSÖRJNING – DIESELMOTORER”

| b) | Avsnitt 4 ska ersättas med följande:
  ”4.   BRÄNSLEFÖRSÖRJNING – BENSINMOTORER (*)
  4.1   Förgasare: ...
  4.1.1   Fabrikat: ...
  4.1.2   Typ(er): ...
  4.2   Insprutning i insugningskanalen: en- eller flerpunkts: ...
  4.2.1   Fabrikat: ...
  4.2.2   Typ(er): ...
  4.3   Direktinsprutning: ...
  4.3.1   Fabrikat: ...
  4.3.2   Typ(er): ...
  4.4   Bränsleflöde (g/h) och luft/bränsleförhållande vid nominellt varvtal och full gas:” |
| --- | --- |

b)

Avsnitt 4 ska ersättas med följande:

”4.   BRÄNSLEFÖRSÖRJNING – BENSINMOTORER (*)

4.1   Förgasare: ...

4.1.1   Fabrikat: ...

4.1.2   Typ(er): ...

4.2   Insprutning i insugningskanalen: en- eller flerpunkts: ...

4.2.1   Fabrikat: ...

4.2.2   Typ(er): ...

4.3   Direktinsprutning: ...

4.3.1   Fabrikat: ...

4.3.2   Typ(er): ...

4.4   Bränsleflöde (g/h) och luft/bränsleförhållande vid nominellt varvtal och full gas:”

| c) | Följande avsnitt ska läggas till som avsnitten 5, 6 och 7:
  ”5.   VENTILTIDER (*)
  5.1   Maximal lyftning samt öppnings- och slutningstider i förhållande till dödpunkterna (eller motsvarande): ...
  5.2   Referens- och/eller inställningsområden (1)

  5.3   System för variabla ventiltider (om tillämpligt och insug och/eller avgas)
  5.3.1   Typ: kontinuerligt eller på/av (1)

  5.3.2   Variationsområde för kamvinkeln: ...
  6.   KANALKONFIGURATION
  6.1   Position, storlek och antal:
  7.   TÄNDNINGSSYSTEM
  7.1   Tändspole
  7.1.1   Fabrikat: ...
  7.1.2   Typ(er): ...
  7.1.3   Antal: ...
  7.2   Tändstift: ...
  7.2.1   Fabrikat: ...
  7.2.2   Typ(er): ...
  7.3   Magnet: ...
  7.3.1   Fabrikat: ...
  7.3.2   Typ(er): ...
  7.4   Tändinställning ...
  7.4.1   Fast tändförställning i förhållande till övre dödpunkt (vevaxelgrader) ...
  7.4.2   Tändförställningskurva (om tillämpligt): ... |
| --- | --- |

c)

Följande avsnitt ska läggas till som avsnitten 5, 6 och 7:

”5.   VENTILTIDER (*)

5.1   Maximal lyftning samt öppnings- och slutningstider i förhållande till dödpunkterna (eller motsvarande): ...

5.2   Referens- och/eller inställningsområden (1)

5.3   System för variabla ventiltider (om tillämpligt och insug och/eller avgas)

5.3.1   Typ: kontinuerligt eller på/av (1)

5.3.2   Variationsområde för kamvinkeln: ...

6.   KANALKONFIGURATION

6.1   Position, storlek och antal:

7.   TÄNDNINGSSYSTEM

7.1   Tändspole

7.1.1   Fabrikat: ...

7.1.2   Typ(er): ...

7.1.3   Antal: ...

7.2   Tändstift: ...

7.2.1   Fabrikat: ...

7.2.2   Typ(er): ...

7.3   Magnet: ...

7.3.1   Fabrikat: ...

7.3.2   Typ(er): ...

7.4   Tändinställning ...

7.4.1   Fast tändförställning i förhållande till övre dödpunkt (vevaxelgrader) ...

7.4.2   Tändförställningskurva (om tillämpligt): ...

| 2. | Tillägg 2 ska ändras på följande sätt:






  a) | Avsnitt 1.8 ska ersättas med följande:
  1.8   System för efterbehandling av avgaser (2): ... |
| --- | --- | --- |

2.

Tillägg 2 ska ändras på följande sätt:

a)

Avsnitt 1.8 ska ersättas med följande:

1.8   System för efterbehandling av avgaser (2): ...

| b) | I avsnitt 2.2 ska tabellen ersättas med följande tabell: | ”Huvudmotor (3) | Motorer inom familjen (4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Motortyp | | | | | |
| Antal cylindrar | | | | | |
| Nominellt varvtal (min–1) | | | | | |
| Bränslemängd per slag (mm3) för dieselmotorer, bränsleflöde (g/h) för bensinmotorer, vid nominell nettoeffekt | | | | | |
| Nominell nettoeffekt (kW) | | | | | |
| Varvtal vid maximal effekt (min–1) | | | | | |
| Maximal nettoeffekt (kW) | | | | | |
| Varvtal vid maximalt vridmoment (min–1) | | | | | |
| Bränslemängd per slag (mm3) för dieselmotorer, bränsleflöde (g/h) för bensinmotorer, vid maximalt vridmoment | | | | | |
| Maximalt vridmoment (Nm) | | | | | |
| Lågt tomgångsvarvtal (min–1) | | | | | |
| Cylindervolym (i % av huvudmotorns volym) | 100 | | | | |

b)

I avsnitt 2.2 ska tabellen ersättas med följande tabell:

”Huvudmotor (3)

Motorer inom familjen (4)

Motortyp

Antal cylindrar

Nominellt varvtal (min–1)

Bränslemängd per slag (mm3) för dieselmotorer, bränsleflöde (g/h) för bensinmotorer, vid nominell nettoeffekt

Nominell nettoeffekt (kW)

Varvtal vid maximal effekt (min–1)

Maximal nettoeffekt (kW)

Varvtal vid maximalt vridmoment (min–1)

Bränslemängd per slag (mm3) för dieselmotorer, bränsleflöde (g/h) för bensinmotorer, vid maximalt vridmoment

Maximalt vridmoment (Nm)

Lågt tomgångsvarvtal (min–1)

Cylindervolym (i % av huvudmotorns volym)

100

---

(1)  Stryk det som inte är tillämpligt.

(2)  Om ej tillämpligt, skriv e.t.”

(3)  Närmare uppgifter finns i tillägg 1.

(4)  Närmare uppgifter finns i tillägg 3.”

---

BILAGA III

Bilaga III till direktiv 97/68/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Avsnitt 1.2 ska ersättas med följande:
  ”1.2   Val av provningsförfarande

  Provningen ska genomföras med motorn monterad i provbänk och ansluten till en dynamometer.
  1.2.1   Provningsförfaranden för stegen I, II, III A, III B och IV
  Provningen ska genomföras enligt förfarandet i denna bilaga eller, om tillverkaren så väljer, enligt provningsförfarandet i bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03.
  Därutöver gäller följande krav:






  i) | Beständighetskrav enligt tillägg 5 i denna bilaga. |
| --- | --- | --- |

1.

Avsnitt 1.2 ska ersättas med följande:

”1.2   Val av provningsförfarande

Provningen ska genomföras med motorn monterad i provbänk och ansluten till en dynamometer.

1.2.1   Provningsförfaranden för stegen I, II, III A, III B och IV

Provningen ska genomföras enligt förfarandet i denna bilaga eller, om tillverkaren så väljer, enligt provningsförfarandet i bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03.

Därutöver gäller följande krav:

i)

Beständighetskrav enligt tillägg 5 i denna bilaga.

| ii) | Reglerna rörande motorkontrollområde enligt avsnitt 8.6 i bilaga I (endast motorer i steg IV). |
| --- | --- |

ii)

Reglerna rörande motorkontrollområde enligt avsnitt 8.6 i bilaga I (endast motorer i steg IV).

| iii) | CO2-rapporteringskraven enligt det som anges i tillägg 6 till denna bilaga för motorer som provas enligt förfarandet i denna bilaga. För motorer som provas enligt förfarandet i bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03, ska tillägg 7 till denna bilaga gälla. |
| --- | --- |

iii)

CO2-rapporteringskraven enligt det som anges i tillägg 6 till denna bilaga för motorer som provas enligt förfarandet i denna bilaga. För motorer som provas enligt förfarandet i bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03, ska tillägg 7 till denna bilaga gälla.

| iv) | Referensbränslet enligt bilaga V till detta direktiv ska användas för motorer som provas enligt kraven i denna bilaga. Referensbränslet enligt bilaga V till detta direktiv ska användas för motorer som provas enligt förfarandet i bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03. |
| --- | --- |

iv)

Referensbränslet enligt bilaga V till detta direktiv ska användas för motorer som provas enligt kraven i denna bilaga. Referensbränslet enligt bilaga V till detta direktiv ska användas för motorer som provas enligt förfarandet i bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03.

| 1.2.1.1 | Om tillverkaren, enligt avsnitt 8.6.2 i bilaga I, väljer att använda provningsförfarandet enligt bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03, för provning av motorer i steg I, II, III A eller III B, ska provcykeln enligt avsnitt 3.7.1 användas.” |
| --- | --- |

1.2.1.1

Om tillverkaren, enligt avsnitt 8.6.2 i bilaga I, väljer att använda provningsförfarandet enligt bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03, för provning av motorer i steg I, II, III A eller III B, ska provcykeln enligt avsnitt 3.7.1 användas.”

| 2. | Tillägg 5 ska ersättas med följande:

  ”Tillägg 5

  Beständighetskrav

  1.   KONTROLL AV BESTÄNDIGHETEN FÖR MOTORER MED KOMPRESSIONSTÄNDNING I STEG III A OCH STEG III B
  Detta tillägg gäller endast förbränningsmotorer med kompressionständning i stegen III A och III B.
  1.1   Tillverkarna ska fastställa en försämringsfaktor (DF) för varje reglerad förorening och för varje motorfamilj i stegen III A och III B. Denna försämringsfaktor ska användas vid typgodkännandet och vid prov som utförs under tillverkningsprocessen.
  1.1.1   Provning för bestämning av försämringsfaktorer ska utföras på följande sätt:






  1.1.1.1 | Tillverkaren ska utföra beständighetsprovning genom att ackumulera motordrifttid enligt en provningsplan som har utarbetats med gott tekniskt omdöme och som återspeglar typisk försämring av utsläppsprestanda vid normal motordrift. Beständighetsprovningsperioden ska normalt motsvara minst en fjärdedel av utsläppsbeständighetsperioden (EDP).
  Drifttid kan ackumuleras genom att man kör motorn i en dynamometerprovbädd eller genom normalt fältbruk. Beständighetsprovningen kan påskyndas genom att planen för drifttidsackumulering genomförs med en högre belastningsfaktor än vad som förekommer vid normalt bruk. Tillverkaren ska fastställa påskyndningsfaktorn, dvs. förhållandet mellan antalet beständighetsprovningstimmar och motsvarande antal EDP-timmar, med användning av gott tekniskt omdöme.
  Under beständighetsprovningen får komponenter som påverkar utsläppen varken underhållas eller bytas ut, utom inom ramen för det rutinunderhåll som rekommenderas av tillverkaren.
  Tillverkaren ska med stöd av gott tekniskt omdöme välja den provningsmotor, de delsystem och de komponenter som används för att fastställa försämringsfaktorer för avgasutsläppen för en motorfamilj eller för motorfamiljer med tekniskt likvärdiga avgasreningssystem. Som kriterium gäller att provningsmotorn ska ha samma egenskaper rörande utsläppsförsämring som de motorfamiljer på vilka de resulterande försämringsfaktorerna tillämpas vid typgodkännandet. Motorer som skiljer sig i fråga om cylinderdiameter och slaglängd, konfiguration, luftsystem och bränslesystem kan anses vara likvärdiga när det gäller utsläppsförsämring, om det finns rimliga tekniska skäl för detta.
  Andra tillverkares försämringsfaktorer får tillämpas om det finns skälig grund för att anse att teknisk likvärdighet föreligger i fråga om hur utsläppsprestanda försämras och provningarna bevisligen har utförts enligt gällande krav. Utsläppsprovningen ska utföras i enlighet med förfarandena i detta direktiv efter inkörning av provmotorn men innan drifttidsackumulering inleds, och när beständighetsprovningen har avslutats. Utsläppsprovning kan också utföras med vissa intervaller under drifttidsackumuleringsperioden och tillämpas för att fastställa försämringstrenden. |
| --- | --- | --- |

2.

Tillägg 5 ska ersättas med följande:

”Tillägg 5

Beständighetskrav

1.   KONTROLL AV BESTÄNDIGHETEN FÖR MOTORER MED KOMPRESSIONSTÄNDNING I STEG III A OCH STEG III B

Detta tillägg gäller endast förbränningsmotorer med kompressionständning i stegen III A och III B.

1.1   Tillverkarna ska fastställa en försämringsfaktor (DF) för varje reglerad förorening och för varje motorfamilj i stegen III A och III B. Denna försämringsfaktor ska användas vid typgodkännandet och vid prov som utförs under tillverkningsprocessen.

1.1.1   Provning för bestämning av försämringsfaktorer ska utföras på följande sätt:

1.1.1.1

Tillverkaren ska utföra beständighetsprovning genom att ackumulera motordrifttid enligt en provningsplan som har utarbetats med gott tekniskt omdöme och som återspeglar typisk försämring av utsläppsprestanda vid normal motordrift. Beständighetsprovningsperioden ska normalt motsvara minst en fjärdedel av utsläppsbeständighetsperioden (EDP).

Drifttid kan ackumuleras genom att man kör motorn i en dynamometerprovbädd eller genom normalt fältbruk. Beständighetsprovningen kan påskyndas genom att planen för drifttidsackumulering genomförs med en högre belastningsfaktor än vad som förekommer vid normalt bruk. Tillverkaren ska fastställa påskyndningsfaktorn, dvs. förhållandet mellan antalet beständighetsprovningstimmar och motsvarande antal EDP-timmar, med användning av gott tekniskt omdöme.

Under beständighetsprovningen får komponenter som påverkar utsläppen varken underhållas eller bytas ut, utom inom ramen för det rutinunderhåll som rekommenderas av tillverkaren.

Tillverkaren ska med stöd av gott tekniskt omdöme välja den provningsmotor, de delsystem och de komponenter som används för att fastställa försämringsfaktorer för avgasutsläppen för en motorfamilj eller för motorfamiljer med tekniskt likvärdiga avgasreningssystem. Som kriterium gäller att provningsmotorn ska ha samma egenskaper rörande utsläppsförsämring som de motorfamiljer på vilka de resulterande försämringsfaktorerna tillämpas vid typgodkännandet. Motorer som skiljer sig i fråga om cylinderdiameter och slaglängd, konfiguration, luftsystem och bränslesystem kan anses vara likvärdiga när det gäller utsläppsförsämring, om det finns rimliga tekniska skäl för detta.

Andra tillverkares försämringsfaktorer får tillämpas om det finns skälig grund för att anse att teknisk likvärdighet föreligger i fråga om hur utsläppsprestanda försämras och provningarna bevisligen har utförts enligt gällande krav. Utsläppsprovningen ska utföras i enlighet med förfarandena i detta direktiv efter inkörning av provmotorn men innan drifttidsackumulering inleds, och när beständighetsprovningen har avslutats. Utsläppsprovning kan också utföras med vissa intervaller under drifttidsackumuleringsperioden och tillämpas för att fastställa försämringstrenden.

| 1.1.1.2 | Driftackumuleringsprovning och utsläppsprovning för bestämning av försämringsegenskaper behöver inte bevittnas av godkännandemyndigheten. |
| --- | --- |

1.1.1.2

Driftackumuleringsprovning och utsläppsprovning för bestämning av försämringsegenskaper behöver inte bevittnas av godkännandemyndigheten.

| 1.1.1.3 | Bestämning av försämringsfaktorer på grundval av beständighetsprovningar
  Additiv försämringsfaktor definieras som det värde som erhålls när utsläppsvärdet vid utsläppsbeständighetsperiodens början subtraheras från utsläppsvärdet vid periodens slut.
  Multiplikativ försämringsfaktor definieras som utsläppsvärdet vid utsläppsbeständighetsperiodens slut dividerat med utsläppsvärdet vid periodens början.
  Separata försämringsfaktorer ska bestämmas för varje förorening som omfattas av lagstiftningen. När försämringsfaktor bestäms för utsläppsgränsen NOx + HC, bestäms den additiva försämringsfaktorn på grundval av summan av föroreningarnas försämringsvärden, dock så att ett negativt försämringsvärde för en förorening inte får kompensera ett positivt försämringsvärde för en annan förorening. För att ta fram den multiplikativa försämringsfaktorn för NOx + HC ska separata försämringsfaktorer bestämmas för HC och NOx och tillämpas separat när de försämrade utsläppsnivåerna beräknas utifrån provresultaten, innan de resulterande försämringsvärdena för NOx och HC kombineras för att kontrollera överensstämmelse med utsläppsgränsen.
  Om provningen inte omfattar hela utsläppsbeständighetsperioden, bestäms utsläppsvärdena för utsläppsbeständighetsperiodens slut genom extrapolering av den utsläppsförsämringstrend som fastställts för provningsperioden till hela utsläppsbeständighetsperioden.
  När utsläppsprovresultat har registrerats periodvis under drifttidsackumuleringens beständighetsprovning, ska uppgifterna bearbetas med erkända statistiska standardförfaranden för att bestämma utsläppsnivåerna vid utsläppsbeständighetsperiodens slut. Vid bestämning av de slutliga utsläppsvärdena kan testning av statistisk signifikans användas.
  Om beräkningen ger ett värde under 1,00 för en multiplikativ försämringsfaktor eller under 0,00 för en additiv försämringsfaktor, ska försämringsfaktorn vara 1,0 respektive 0,00. |
| --- | --- |

1.1.1.3

Bestämning av försämringsfaktorer på grundval av beständighetsprovningar

Additiv försämringsfaktor definieras som det värde som erhålls när utsläppsvärdet vid utsläppsbeständighetsperiodens början subtraheras från utsläppsvärdet vid periodens slut.

Multiplikativ försämringsfaktor definieras som utsläppsvärdet vid utsläppsbeständighetsperiodens slut dividerat med utsläppsvärdet vid periodens början.

Separata försämringsfaktorer ska bestämmas för varje förorening som omfattas av lagstiftningen. När försämringsfaktor bestäms för utsläppsgränsen NOx + HC, bestäms den additiva försämringsfaktorn på grundval av summan av föroreningarnas försämringsvärden, dock så att ett negativt försämringsvärde för en förorening inte får kompensera ett positivt försämringsvärde för en annan förorening. För att ta fram den multiplikativa försämringsfaktorn för NOx + HC ska separata försämringsfaktorer bestämmas för HC och NOx och tillämpas separat när de försämrade utsläppsnivåerna beräknas utifrån provresultaten, innan de resulterande försämringsvärdena för NOx och HC kombineras för att kontrollera överensstämmelse med utsläppsgränsen.

Om provningen inte omfattar hela utsläppsbeständighetsperioden, bestäms utsläppsvärdena för utsläppsbeständighetsperiodens slut genom extrapolering av den utsläppsförsämringstrend som fastställts för provningsperioden till hela utsläppsbeständighetsperioden.

När utsläppsprovresultat har registrerats periodvis under drifttidsackumuleringens beständighetsprovning, ska uppgifterna bearbetas med erkända statistiska standardförfaranden för att bestämma utsläppsnivåerna vid utsläppsbeständighetsperiodens slut. Vid bestämning av de slutliga utsläppsvärdena kan testning av statistisk signifikans användas.

Om beräkningen ger ett värde under 1,00 för en multiplikativ försämringsfaktor eller under 0,00 för en additiv försämringsfaktor, ska försämringsfaktorn vara 1,0 respektive 0,00.

| 1.1.1.4 | Med godkännandemyndighetens medgivande får en tillverkare använda försämringsfaktorer som fastställts på grundval av resultaten från beständighetsprovningar avsedda att bestämma försämringsfaktorer för certifiering av kompressionständningsmotorer för tunga fordon. Detta ska tillåtas när det finns teknisk likvärdighet mellan en provmotor för ett vägfordon och en motorfamilj för mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg, när det gäller att använda försämringsfaktorvärden för certifiering. De värden på försämringsfaktorer som härleds från resultaten från utsläppsbeständighetsprov för vägfordon ska beräknas på grundval av de EDP-värden som definieras i avsnitt 3. |
| --- | --- |

1.1.1.4

Med godkännandemyndighetens medgivande får en tillverkare använda försämringsfaktorer som fastställts på grundval av resultaten från beständighetsprovningar avsedda att bestämma försämringsfaktorer för certifiering av kompressionständningsmotorer för tunga fordon. Detta ska tillåtas när det finns teknisk likvärdighet mellan en provmotor för ett vägfordon och en motorfamilj för mobila maskiner som inte är avsedda att användas på väg, när det gäller att använda försämringsfaktorvärden för certifiering. De värden på försämringsfaktorer som härleds från resultaten från utsläppsbeständighetsprov för vägfordon ska beräknas på grundval av de EDP-värden som definieras i avsnitt 3.

| 1.1.1.5 | Om en motorfamilj bygger på etablerad teknik, är det tillåtet att använda en analys baserad på gott tekniskt omdöme i stället för provning för att bestämma försämringsfaktor för motorfamiljen i fråga, förutsatt att godkännandemyndigheten ger sitt medgivande. |
| --- | --- |

1.1.1.5

Om en motorfamilj bygger på etablerad teknik, är det tillåtet att använda en analys baserad på gott tekniskt omdöme i stället för provning för att bestämma försämringsfaktor för motorfamiljen i fråga, förutsatt att godkännandemyndigheten ger sitt medgivande.

1.2   Uppgifter om försämringsfaktorer i ansökan om godkännande

1.2.1   Vid ansökan om godkännande av en familj kompressionständningsmotorer utan efterbehandlingsutrustning ska de additiva försämringsfaktorerna anges för varje förorening.

1.2.2   Vid ansökan om certifiering av en familj kompressionständningsmotorer som har efterbehandlingsutrustning ska de multiplikativa försämringsfaktorerna anges för varje förorening.

1.2.3   Tillverkaren ska på begäran förse typgodkännandemyndigheten med de uppgifter som krävs för att styrka försämringsfaktorerna. Sådana uppgifter är i regel resultaten från utsläppsprovning, planen för drifttidsackumulerings, underhållsrutiner och, om tillämpligt, uppgifter för att styrka bedömningen av teknisk likvärdighet.

2.   KONTROLL AV BESTÄNDIGHETEN FÖR KOMPRESSIONSTÄNDNINGSMOTORER I STEG IV

2.1   Allmänt

2.1.1   Detta avsnitt ska gälla kompressionständningsmotorer i steg IV. På begäran av tillverkaren kan avsnittet också tillämpas på kompressionständningsmotorer i stegen III A och III B som ett alternativ till kraven i avsnitt 1 i detta tillägg.

2.1.2   I avsnitt 2 beskrivs förfarandena för val av motorer för provning som görs enligt en driftsackumuleringsplan för att bestämma försämringsfaktorer för typgodkännande av motorer i steg IV och bedömningar av produktionsöverensstämmelse. Försämringsfaktorerna ska tillämpas enligt punkt 2.4.7 på de utsläpp som uppmätts enligt bilaga III till detta direktiv.

2.1.3   Driftackumuleringsprovning eller utsläppsprovning för bestämning av försämringsegenskaper behöver inte bevittnas av godkännandemyndigheten.

2.1.4   I detta avsnitt 2 beskrivs också utsläppsrelaterat och icke-utsläppsrelaterat underhåll som ska eller kan utföras på motorer som omfattas av en driftsackumuleringsplan. Underhållet ska överensstämma med det underhåll som utförs på motorer i drift enligt samma underhållsanvisningar som ges till ägarna till nya motorer.

2.1.5   På begäran av tillverkaren kan typgodkännandemyndigheten tillåta användning av försämringsfaktorer som har bestämts enligt förfaranden som utgör alternativ till de förfaranden som anges i avsnitten 2.4.1–2.4.5. I ett sådant fall måste tillverkaren demonstrera för godkännandemyndigheten på ett tillfredsställande sätt att de alternativa förfaranden som har använts inte är mindre stränga än förfarandena enligt avsnitten 2.4.1–2.4.5.

2.2   Definitioner

I avsnitt 2 i tillägg 5 gäller följande definitioner:

2.2.1   åldringscykel: den användning av en maskin eller motor (vridmoment, belastning, effekt) som görs under driftsackumuleringsperioden.

2.2.2   kritiska utsläppsrelaterade komponenter: komponenter som är konstruerade främst för avgasrening, dvs. alla system för efterbehandling av avgaser, motorns elektroniska styrenhet med tillhörande sensorer och ställdon och systemet för avgasåterföring (nedan kallat EGR-system) med alla tillhörande filter, kylare, reglerventiler och rördelar.

2.2.3   kritiskt utsläppsrelaterat underhåll: underhåll som ska utföras på kritiska utsläppsrelaterade komponenter.

2.2.4   utsläppsrelaterat underhåll: underhåll som i huvudsak påverkar utsläpp eller som troligen påverkar utsläppsförsämringen hos fordonet eller motorn under normal drift.

2.2.5   familj av motorer med likvärdiga efterbehandlingssystem: motorer som en tillverkare sammanfört i en grupp av motorer som uppfyller definitionen för en motorfamilj och som dessutom har sammanförts till en familj av motorfamiljer som har samma slags system för efterbehandling av avgaser.

2.2.6   icke-utsläppsrelaterat underhåll: underhåll som inte i huvudsak påverkar utsläpp och som inte har någon varaktig inverkan på maskinens eller motorns utsläppsförsämring under normal drift efter utfört underhåll.

2.2.7   driftackumuleringsplan: åldringscykel och driftackumuleringsperiod för bestämning av försämringsfaktorerna för en familj av motorer med likvärdiga efterbehandlingssystem.

2.3   Valet av motorer för bestämning av utsläppsbeständighetsperiodens försämringsfaktorer

2.3.1   Motorerna ska väljas ur en motorfamilj enligt definitionen i punkt 6 i bilaga I till detta direktiv för den utsläppsprovning som görs för bestämning av försämringsfaktorer för utsläppsbeständighetsperioden.

2.3.2   Motorer från olika motorfamiljer får dessutom kombineras i undergrupper enligt motorernas system för efterbehandling av avgaser. När en tillverkare vill placera motorer med olika cylinderkonfiguration men med samma tekniska specifikationer och samma montering av systemen för avgasefterbehandling i samma familj av motorer med likvärdiga efterbehandlingssystem, ska tillverkaren förse godkännandemyndigheten med uppgifter som styrker att dessa motorsystem har likvärdiga avgasreningsprestanda.

2.3.3   Motortillverkaren ska välja ut en motor som är representativ för familjen av motorer med likvärdiga efterbehandlingssystem enligt specifikationerna i punkt 2.3.2 för den provning som ska göras enligt den driftackumuleringsplan som definieras i punkt 2.4.2 och förse godkännandemyndigheten med motorns uppgifter innan provningen inleds.

2.3.3.1   Om typgodkännandemyndigheten sluter sig till att en annan motor än provmotorn är mer representativ för motorfamiljen när det gäller högsta utsläppsnivå, ska en ny provmotor väljas ut i samråd mellan typgodkännandemyndigheten och motortillverkaren.

2.4   Bestämning av försämringsfaktorer för utsläppsbeständighetsperioden

2.4.1   Allmänt

Försämringsfaktorerna för en familj av motorer med likvärdiga efterbehandlingssystem slås fast för de valda motorerna med stöd av en driftackumuleringsplan som omfattar periodiska bestämningar av gas- och partikelformiga utsläpp genom NRSC- och NRTC-provningar.

2.4.2   Driftackumuleringsplan

En driftackumuleringsplan kan genomföras genom att köra en maskin försedd med den valda motorn enligt en driftbaserad plan eller en dynamometerbaserad plan, enligt tillverkarens val.

2.4.2.1   Driftsackumulering i drift och med dynamometer

| 2.4.2.1.1 | Tillverkaren ska fastställa driftsackumuleringens och åldringscykelns form och varaktighet med användning av gott tekniskt omdöme. |
| --- | --- |

2.4.2.1.1

Tillverkaren ska fastställa driftsackumuleringens och åldringscykelns form och varaktighet med användning av gott tekniskt omdöme.

| 2.4.2.1.2 | Tillverkaren ska fastställa provningspunkterna för mätning av gasformiga och partikelformiga utsläpp under NRTC-varmstartsprovning och NRSC-provning. Antalet provningspunkter ska vara minst tre – en i början, en ungefär i mitten och en i slutet av driftackumuleringsplanen. |
| --- | --- |

2.4.2.1.2

Tillverkaren ska fastställa provningspunkterna för mätning av gasformiga och partikelformiga utsläpp under NRTC-varmstartsprovning och NRSC-provning. Antalet provningspunkter ska vara minst tre – en i början, en ungefär i mitten och en i slutet av driftackumuleringsplanen.

| 2.4.2.1.3 | Utsläppsvärdena vid start och slut av utsläppsbeständighetsperioden beräknade enligt punkt 2.4.5.2 ska ligga inom de gränsvärden som gäller för motorfamiljen, även om enskilda utsläppsresultat från provningspunkterna får överskrida dessa gränsvärden. |
| --- | --- |

2.4.2.1.3

Utsläppsvärdena vid start och slut av utsläppsbeständighetsperioden beräknade enligt punkt 2.4.5.2 ska ligga inom de gränsvärden som gäller för motorfamiljen, även om enskilda utsläppsresultat från provningspunkterna får överskrida dessa gränsvärden.

| 2.4.2.1.4 | På begäran av tillverkaren och med godkännandemyndighetens samtycke behöver endast en provcykel (NRTC-varmstartprovning eller NRSC-provning) köras vid varje provningspunkt, och den andra provcykeln behöver bara köras i början och i slutet av driftackumuleringsplanen. |
| --- | --- |

2.4.2.1.4

På begäran av tillverkaren och med godkännandemyndighetens samtycke behöver endast en provcykel (NRTC-varmstartprovning eller NRSC-provning) köras vid varje provningspunkt, och den andra provcykeln behöver bara köras i början och i slutet av driftackumuleringsplanen.

| 2.4.2.1.5 | För motorer med konstant varvtal, motorer under 19 kW, motorer över 560 kW, motorer för drift av fartyg i inlandssjöfart och motorer för drift av rälsbussar och lokomotiv ska bara NRSC-cykeln köras vid varje provningspunkt. |
| --- | --- |

2.4.2.1.5

För motorer med konstant varvtal, motorer under 19 kW, motorer över 560 kW, motorer för drift av fartyg i inlandssjöfart och motorer för drift av rälsbussar och lokomotiv ska bara NRSC-cykeln köras vid varje provningspunkt.

| 2.4.2.1.6 | Driftackumuleringsplanerna kan vara olika för olika familjer av motorer med likvärdiga efterbehandlingssystem. |
| --- | --- |

2.4.2.1.6

Driftackumuleringsplanerna kan vara olika för olika familjer av motorer med likvärdiga efterbehandlingssystem.

| 2.4.2.1.7 | Driftackumuleringsplanerna kan vara kortare än utsläppsbeständighetsperioden, men får inte vara kortare än det som motsvarar minst en fjärdedel av den relevanta utsläppsbeständighetsperiod som anges i avsnitt 3 i detta tillägg. |
| --- | --- |

2.4.2.1.7

Driftackumuleringsplanerna kan vara kortare än utsläppsbeständighetsperioden, men får inte vara kortare än det som motsvarar minst en fjärdedel av den relevanta utsläppsbeständighetsperiod som anges i avsnitt 3 i detta tillägg.

| 2.4.2.1.8 | Det är tillåtet med påskyndat åldrande genom anpassning av driftackumuleringsplanen på grundval av bränsleförbrukningen. Anpassningen ska baseras på förhållandet mellan den typiska bränsleförbrukningen i drift och bränsleförbrukningen under åldringscykeln, men bränsleförbrukningen under åldringscykeln får inte överstiga den typiska bränsleförbrukningen i drift med mer än 30 %. |
| --- | --- |

2.4.2.1.8

Det är tillåtet med påskyndat åldrande genom anpassning av driftackumuleringsplanen på grundval av bränsleförbrukningen. Anpassningen ska baseras på förhållandet mellan den typiska bränsleförbrukningen i drift och bränsleförbrukningen under åldringscykeln, men bränsleförbrukningen under åldringscykeln får inte överstiga den typiska bränsleförbrukningen i drift med mer än 30 %.

| 2.4.2.1.9 | På begäran av tillverkaren och med typgodkännandemyndighetens samtycke kan alternativa metoder för påskyndat åldrande tillåtas. |
| --- | --- |

2.4.2.1.9

På begäran av tillverkaren och med typgodkännandemyndighetens samtycke kan alternativa metoder för påskyndat åldrande tillåtas.

| 2.4.2.1.10 | Driftackumuleringsplanen ska beskrivas i sin helhet i ansökan om typgodkännande och rapporteras till godkännandemyndigheten innan provningen påbörjas. |
| --- | --- |

2.4.2.1.10

Driftackumuleringsplanen ska beskrivas i sin helhet i ansökan om typgodkännande och rapporteras till godkännandemyndigheten innan provningen påbörjas.

2.4.2.2   Om typgodkännandemyndigheten anser att det behövs ytterligare mätningar mellan de punkter som tillverkaren har valt ska tillverkaren underrättas. Tillverkaren ska då utarbeta en reviderad driftackumuleringsplan som ska godkännas av godkännandemyndigheten.

2.4.3   Motorprovning

2.4.3.1   Stabilisering av motorsystem

| 2.4.3.1.1 | Tillverkaren ska för varje familj av motorer med likvärdiga efterbehandlingssystem slå fast det antal timmar av maskin- eller motordrift som krävs för att stabilisera efterbehandlingssystemet. På begäran av godkännandemyndigheten ska tillverkaren tillhandahålla de uppgifter och analyser som ligger till grund för beslutet. Alternativt kan tillverkaren välja att stabilisera efterbehandlingssystemet genom att köra motorn eller maskinen under 60–125 timmar eller motsvarande tid på åldringscykeln. |
| --- | --- |

2.4.3.1.1

Tillverkaren ska för varje familj av motorer med likvärdiga efterbehandlingssystem slå fast det antal timmar av maskin- eller motordrift som krävs för att stabilisera efterbehandlingssystemet. På begäran av godkännandemyndigheten ska tillverkaren tillhandahålla de uppgifter och analyser som ligger till grund för beslutet. Alternativt kan tillverkaren välja att stabilisera efterbehandlingssystemet genom att köra motorn eller maskinen under 60–125 timmar eller motsvarande tid på åldringscykeln.

| 2.4.3.1.2 | Slutet av den stabiliseringsperiod som anges i avsnitt 2.4.3.1.1 ska anses utgöra början av driftackumuleringsplanen. |
| --- | --- |

2.4.3.1.2

Slutet av den stabiliseringsperiod som anges i avsnitt 2.4.3.1.1 ska anses utgöra början av driftackumuleringsplanen.

2.4.3.2   Provning enligt driftackumuleringsplanen

| 2.4.3.2.1 | Efter stabiliseringen ska motorn köras enligt den driftackumuleringsplan som tillverkaren har valt (se beskrivningen i avsnitt 2.3.2). Gas- och partikelutsläpp från motorn under NRTC-varmstartsprovning och NRSC-provning ska mätas med de planenliga periodiska intervall som tillverkaren och, där det är tillämpligt, som även typgodkännandemyndigheten (se avsnitt 2.4.2.2) har slagit fast.
  Tillverkaren kan välja att mäta föroreningsutsläppen före efterbehandlingssystem för avgaser separat från föroreningsutsläppen efter efterbehandlingssystem för avgaser.
  Om det i enlighet med avsnitt 2.4.2.1.4 har överenskommits att endast en provcykel ska genomföras (NRTC-varmstartprovning eller NRSC-provning) vid varje provningspunkt ska den andra provcykeln (NRTC-varmstartprovning eller NRSC-provning) genomföras i början och slutet av driftackumuleringsplanen.
  I enlighet med avsnitt 2.4.2.1.5 ska endast NRSC-cykeln köras vid varje provningspunkt när det gäller motorer med konstant varvtal, motorer under 19 kW, motorer över 560 kW, motorer för drift av fartyg i inlandssjöfart och motorer för drift av rälsbussar och lokomotiv. |
| --- | --- |

2.4.3.2.1

Efter stabiliseringen ska motorn köras enligt den driftackumuleringsplan som tillverkaren har valt (se beskrivningen i avsnitt 2.3.2). Gas- och partikelutsläpp från motorn under NRTC-varmstartsprovning och NRSC-provning ska mätas med de planenliga periodiska intervall som tillverkaren och, där det är tillämpligt, som även typgodkännandemyndigheten (se avsnitt 2.4.2.2) har slagit fast.

Tillverkaren kan välja att mäta föroreningsutsläppen före efterbehandlingssystem för avgaser separat från föroreningsutsläppen efter efterbehandlingssystem för avgaser.

Om det i enlighet med avsnitt 2.4.2.1.4 har överenskommits att endast en provcykel ska genomföras (NRTC-varmstartprovning eller NRSC-provning) vid varje provningspunkt ska den andra provcykeln (NRTC-varmstartprovning eller NRSC-provning) genomföras i början och slutet av driftackumuleringsplanen.

I enlighet med avsnitt 2.4.2.1.5 ska endast NRSC-cykeln köras vid varje provningspunkt när det gäller motorer med konstant varvtal, motorer under 19 kW, motorer över 560 kW, motorer för drift av fartyg i inlandssjöfart och motorer för drift av rälsbussar och lokomotiv.

| 2.4.3.2.2 | Medan driftackumuleringsplanen pågår ska underhåll att utföras på motorn i enlighet med avsnitt 2.5. |
| --- | --- |

2.4.3.2.2

Medan driftackumuleringsplanen pågår ska underhåll att utföras på motorn i enlighet med avsnitt 2.5.

| 2.4.3.2.3 | Medan driftackumuleringsplanen pågår kan oplanerat underhåll utföras på motorn eller maskinen, t.ex. om tillverkarens normala diagnostiksystem har detekterat ett problem som skulle ha signalerats till maskinoperatören som ett fel. |
| --- | --- |

2.4.3.2.3

Medan driftackumuleringsplanen pågår kan oplanerat underhåll utföras på motorn eller maskinen, t.ex. om tillverkarens normala diagnostiksystem har detekterat ett problem som skulle ha signalerats till maskinoperatören som ett fel.

2.4.4   Rapportering

2.4.4.1   Resultaten från alla utsläppsprovningar (NRTC-varmstartsprovning och NRSC-provning) som genomförts under driftackumuleringsplanen ska ställas till typgodkännandemyndighetens förfogande. Om en utsläppsprovning bedöms vara ogiltig ska tillverkaren lämna en förklaring till detta. I så fall ska nya utsläppsprovningar utföras inom de följande 100 timmarna av driftackumulering.

2.4.4.2   Tillverkaren ska spara alla uppgifter om utsläppsprovningar och underhåll som utförts på motorn enligt driftackumuleringsplanen. Dessa uppgifter ska lämnas till godkännandemyndigheten tillsammans med resultaten av de utsläppsprovningar som utförts enligt driftackumuleringsplanen.

2.4.5   Bestämning av försämringsfaktorer

2.4.5.1   För varje förorening som uppmätts under NRTC-varmstartsprovning och NRSC-provning vid varje provningspunkt enligt driftsackumuleringsplanen ska en bäst anpassad linjär regressionsanalys utföras på grundval av alla provningsresultat. Resultaten från varje provning för varje enskild förorening ska uttryckas med samma antal decimaler som anges i det gränsvärde för den berörda föroreningen som gäller motorfamiljen, med tillägg av en decimal.

Enligt avsnitt 2.4.2.1.4 eller avsnitt 2.4.2.1.5 gäller att om endast en provcykel (NRTC-varmstartsprovning och NRSC-provning) har utförts vid varje provningspunkt, ska regressionsanalysen endast göras på grundval av resultaten från den provcykel som körts vid provningspunkten.

På tillverkarens begäran och med typgodkännandemyndighetens medgivande ska det vara tillåtet med icke-linjär regression.

2.4.5.2   Utsläppsvärdena för varje förorening vid början av driftackumuleringsplanen och vid slutpunkten för den utsläppsbeständighetsperiod som används för provmotorn ska beräknas utifrån regressionsekvationen. Om driftackumuleringsplanen är kortare än utsläppsbeständighetsperioden ska utsläppsvärdena vid slutet av utsläppsbeständighetsperioden bestämmas genom extrapolering av regressionsekvationen enligt avsnitt 2.4.5.1.

Om utsläppsvärden används för motorfamiljer i samma familj av motorer med likvärdiga efterbehandlingssystem men med avvikande utsläppsbeständighetsperioder, ska utsläppsvärdena vid utsläppsbeständighetsperiodens slut beräknas på nytt för varje utsläppsbeständighetsperiod genom extrapolering eller interpolering av regressionsekvationen enligt det som anges i avsnitt 2.4.5.1.

2.4.5.3   Den föroreningsspecifika försämringsfaktorn definieras som förhållandet mellan de tillämpade utsläppsvärdena vid utsläppsbeständighetsperiodens slutpunkt och vid driftackumuleringsplanens början (multiplikativ försämringsfaktor).

På tillverkarens begäran och med typgodkännandemyndighetens samtycke får en additiv försämringsfaktor tillämpas för varje förorening. Den additiva försämringsfaktorn definieras som differensen mellan de beräknade utsläppsvärdena vid utsläppsbeständighetsperiodens slutpunkt och vid driftsackumuleringsplanens början.

Ett exempel på bestämning av försämringsfaktor med användning av linjär regression visas i figur 1 för NOx-utsläpp.

Det är inte tillåtet att blanda multiplikativa och additiva försämringsfaktorer inom samma uppsättning föroreningar.

Om beräkningen ger ett värde under 1,00 för en multiplikativ försämringsfaktor eller under 0,00 för en additiv försämringsfaktor, ska försämringsfaktorn vara 1,0 respektive 0,00.

Om det i enlighet med punkt 2.4.2.1.4 har överenskommits att bara en provcykel (NRTC-varmstartsprovning eller NRSC-provning) ska köras vid varje provningspunkt och att den andra provcykeln (NRTC-varmstartsprovning eller NRSC-provning) bara ska genomföras i början och slutet av driftackumuleringsplanen, ska den försämringsfaktor som beräknats för den provcykel som körts vid varje provningspunkt även vara tillämplig på den andra provcykeln.

Figur 1

Exempel på bestämning av försämringsfaktor

Image

2.4.6   Tilldelade försämringsfaktorer

2.4.6.1   Som alternativ till att använda en driftackumuleringsplan för bestämning av försämringsfaktorer kan en motortillverkare välja att använda följande tilldelade multiplikativa försämringsfaktorer:

| Provcykel | CO | HC | NOx | PM |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NRTC | 1,3 | 1,3 | 1,15 | 1,05 |
| NRSC | 1,3 | 1,3 | 1,15 | 1,05 |

Provcykel

CO

HC

NOx

PM

NRTC

1,3

1,3

1,15

1,05

NRSC

1,3

1,3

1,15

1,05

Additiva försämringsfaktorer tilldelas inte. Det är inte tillåtet att omvandla tilldelade multiplikativa försämringsfaktorer till additiva försämringsfaktorer.

När tilldelade försämringsfaktorer används ska tillverkaren förse typgodkännandemyndigheten med robusta belägg för att avgasreningskomponenterna rimligen kan förväntas ha den utsläppsbeständighet som motsvarar de tilldelade faktorerna. Beläggen kan vara baserade på utformningsanalys eller provningar eller en kombination av båda.

2.4.7   Tillämpning av försämringsfaktorer

2.4.7.1   Motorerna ska uppfylla de föroreningsspecifika utsläppsgränser som gäller för motorfamiljen, efter att försämringsfaktorer har tillämpats på provningsresultaten enligt bilaga III (cykelviktade specifika utsläpp för partiklar och varje enskild gas). Beroende på typen av försämringsfaktor gäller följande regler:

| — | Multiplikativ: (cykelviktat specifikt utsläpp) * försämringsfaktor ≤ utsläppsgräns |
| --- | --- |

—

Multiplikativ: (cykelviktat specifikt utsläpp) * försämringsfaktor ≤ utsläppsgräns

| — | Additiv: (cykelviktat specifikt utsläpp) + försämringsfaktor ≤ utsläppsgräns. |
| --- | --- |

—

Additiv: (cykelviktat specifikt utsläpp) + försämringsfaktor ≤ utsläppsgräns.

Om tillverkaren med stöd av det alternativ som anges i avsnitt 1.2.1 i denna bilaga väljer att använda förfarandet enligt bilaga 4B i FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03, kan cykelviktat specifikt utsläpp inkludera justering för oregelbunden regenerering, om så är tillämpligt.

2.4.7.2   För en multiplikativ försämringsfaktor för NOx + HC ska separata försämringsfaktorer bestämmas för HC och NOx och tillämpas separat när de försämrade utsläppsnivåerna beräknas utifrån provresultaten, innan de resulterande försämringsvärdena för NOx och HC kombineras för att kontrollera överensstämmelse med utsläppsgränsen.

2.4.7.3   Tillverkaren kan välja att föra över de försämringsfaktorer som bestämts för en familj av motorer med likvärdiga efterbehandlingssystem till ett motorsystem som inte ingår i denna familj. I sådana fall ska tillverkaren demonstrera för godkännandemyndigheten att det motorsystem som ursprungligen provades för familjen i fråga och det motorsystem som försämringsfaktorerna förs över till har likvärdiga tekniska specifikationer och krav när det gäller montering på maskinen och att utsläppen från dessa motorer eller motorsystem är liknande.

Om försämringsfaktorer förs över till ett motorsystem med avvikande utsläppsbeständighetsperiod ska försämringsfaktorerna räknas om för den tillämpliga utsläppsbeständighetsperioden genom extrapolering eller interpolering av regressionsekvationen enligt det som anges i avsnitt 2.4.5.1.

2.4.7.4   De föroreningsspecifika försämringsfaktorerna för varje tillämplig provcykel ska noteras i provningsresultatdokumentet enligt tillägg 1 till bilaga VII.

2.4.8   Kontroll av produktionsöverensstämmelse

2.4.8.1   Produktionsöverensstämmelsen när det gäller utsläppsgränser kontrolleras med stöd av avsnitt 5 i bilaga I.

2.4.8.2   Tillverkaren kan välja att mäta utsläppen av föroreningar före eventuella system för efterbehandling av avgaser samtidigt som typgodkännandeprovningen utförs. Då kan tillverkaren ta fram informella försämringsfaktorer separat för motorn och efterbehandlingssystemet som tillverkaren kan använda som hjälp vid slutprovningen av produkten.

2.4.8.3   För typgodkännande ska endast de försämringsfaktorer som bestämts enligt punkt 2.4.5 eller 2.4.6 noteras i det provningsresultatdokument som anges i tillägg 1 till bilaga VII.

2.5   Underhåll

När driftsackumuleringsplanen genomförs ska underhåll utföras i enlighet med tillverkarens handbok för service och underhåll.

2.5.1   Utsläppsrelaterat planerat underhåll

2.5.1.1   Utsläppsrelaterat planerat underhåll under motorns drift inom ramen för en driftackumuleringsplan ska genomföras med de intervall som anges i de underhållsanvisningar som tillverkaren ger till maskinens eller motorns ägare. Underhållsplanen kan uppdateras efter behov medan driftackumuleringsplanen genomförs, förutsatt att inget underhållsmoment stryks ur underhållsplanen efter att det har utförts på provmotorn.

2.5.1.2   Motortillverkaren ska i driftsackumuleringsplanen specificera alla justeringar, rengöringar och underhåll (där detta är nödvändigt) och planerat byte av följande delar:

| — | Filter och kylare i systemet för avgasåterföring. |
| --- | --- |

—

Filter och kylare i systemet för avgasåterföring.

| — | Ventil för sluten vevhusventilation, om tillämpligt. |
| --- | --- |

—

Ventil för sluten vevhusventilation, om tillämpligt.

| — | Spetsar till bränsleinsprutare (enbart rengöring tillåts). |
| --- | --- |

—

Spetsar till bränsleinsprutare (enbart rengöring tillåts).

| — | Bränsleinsprutare. |
| --- | --- |

—

Bränsleinsprutare.

| — | Turboladdare. |
| --- | --- |

—

Turboladdare.

| — | Motorns elektroniska styrenhet med tillhörande sensorer och ställdon. |
| --- | --- |

—

Motorns elektroniska styrenhet med tillhörande sensorer och ställdon.

| — | Partikelefterbehandlingssystem (med tillhörande komponenter). |
| --- | --- |

—

Partikelefterbehandlingssystem (med tillhörande komponenter).

| — | NOx-efterbehandlingssystem (med tillhörande komponenter). |
| --- | --- |

—

NOx-efterbehandlingssystem (med tillhörande komponenter).

| — | System för avgasåterföring med tillhörande reglerventiler och rördelar. |
| --- | --- |

—

System för avgasåterföring med tillhörande reglerventiler och rördelar.

| — | Eventuella andra system för efterbehandling av avgaser. |
| --- | --- |

—

Eventuella andra system för efterbehandling av avgaser.

2.5.1.3   Kritiskt utsläppsrelaterat underhåll får endast utföras om det ingår i de underhållsrutiner som gäller för vanlig drift och som ingår i de anvisningar som förmedlas till maskinens ägare

2.5.2   Ändringar av planerat underhåll

2.5.2.1   Tillverkaren ska lämna en begäran till typgodkännandemyndigheten om tillstånd till eventuellt nytt planerat underhåll som tillverkaren önskar utföra under driftackumuleringsplanen och som därefter rekommenderas till maskinernas eller motorernas ägare. Begäran ska åtföljas av information som styrker behovet av nytt planerat underhåll och underhållsintervallet.

2.5.3   Icke-utsläppsrelaterat planerat underhåll

2.5.3.1   Icke-utsläppsrelaterat planerat underhåll som är rimligt och tekniskt nödvändigt (byte av olja, oljefilter, bränslefilter och luftfilter, underhåll av kylsystem, inställning av tomgång, regulator, åtdragningsmoment för motorbult, ventilspel, injektorspel, tändningsinställning, justering av spänning i drivremmar osv.) får utföras på de motorer eller maskiner som valts ut för driftsackumuleringsplanen med längsta tillåtna tidsintervall som tillverkaren rekommenderar till ägaren (dvs. inte med de intervall som rekommenderas för krävande körning).

2.5.4   Reparation

2.5.4.1   Reparationer av komponenterna i ett motorsystem som valts för provning enligt en driftackumuleringsplan får endast utföras om en komponent eller motorsystemet får ett fel. Reparation av själva motorn, avgasreningssystemet eller bränslesystemet tillåts inte, utom enligt avsnitt 2.5.4.2.

2.5.4.2   Om själva motorn, avgasreningssystemet eller bränslesystemet får något fel under pågående driftackumuleringsplan, ska driftackumuleringen anses vara ogiltig och en ny driftackumulering ska inledas med ett nytt motorsystem, utom om de felaktiga komponenterna ersätts med motsvarande komponenter som har utsatts för samma antal timmar av driftackumulering.

3.   UTSLÄPPSBESTÄNDIGHETSPERIOD FÖR MOTORER I STEG III A, II B OCH IV

3.1   Tillverkaren ska använda den utsläppsbeständighetsperiod som anges i tabell 1 i detta avsnitt.

Tabell 1

Utsläppsbeständighetsperiod för kompressionständningsmotorer i stegen III A, III B och IV (timmar)

| Kategori (effektklass) | Utsläppsbeständighetsperiod (timmar) |
| --- | --- |
| ≤ 37 kW
  (motorer med konstant varvtal) | 3 000 |
| ≤ 37 kW
  (motorer med varierande varvtal) | 5 000 |
| > 37 kW | 8 000 |
| Motorer för drift av fartyg i inlandssjöfart | 10 000 |
| Motorer för rälsbussar och lokomotiv | 10 000” |

Kategori (effektklass)

Utsläppsbeständighetsperiod (timmar)

≤ 37 kW

(motorer med konstant varvtal)

3 000

≤ 37 kW

(motorer med varierande varvtal)

5 000

> 37 kW

8 000

Motorer för drift av fartyg i inlandssjöfart

10 000

Motorer för rälsbussar och lokomotiv

10 000”

| 3. | Följande tillägg ska införas som tillägg 6 och tillägg 7:”
  Tillägg 6

  Bestämning av CO2-utsläpp för motorer i stegen I, II, III A, III B och IV

  1.   Inledning

  1.1   I detta tillägg anges bestämmelser och provningsförfaranden för rapportering av CO2-utsläpp för alla steg I–IV. Om tillverkaren, med stöd av det alternativ som anges i avsnitt 1.2.1 i denna bilaga, väljer att använda förfarandet enligt bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03, ska tillägg 7 i denna bilaga gälla.
  2.   Allmänna krav

  2.1   Bestämning av CO2-utsläpp ska göras över den tillämpliga provcykel som specificeras i avsnitt 1.1 i bilaga III i enlighet med avsnitt 3 (NRSC) eller avsnitt 4 (NRTC-varmstartcykel), i bilaga III. För steg III B ska bestämning av CO2-utsläpp göras över NRTC-varmstartcykeln.
  2.2   Provningsresultaten ska rapporteras som genomsnittliga bromsspecifika värden för cykeln och uttryckas i g/kWh.
  2.3   Om tillverkaren väljer att göra NRSC som RMC-provning (Ramped Modal Cycle), ska antingen hänvisningarna till NRTC i detta tillägg eller kraven i tillägg 7 till bilaga III gälla.
  3.   Bestämning av CO2-utsläpp

  3.1   Mätning i outspädda avgaser

  Detta avsnitt gäller om CO2-utsläppen mäts i de outspädda avgaserna.
  3.1.1   Mätning
  CO2 i outspädd avgas från motorn som sänts till provning ska mätas med icke-dispersiv infraröd-analysator (NDIR) i enlighet med avsnitt 1.4.3.2 (NRSC) respektive avsnitt 2.3.3.2 (NRTC) i tillägg 1 till bilaga III.
  Mätningssystemet ska uppfylla linearitetskraven enligt avsnitt 1.5 i tillägg 2 till bilaga III.
  Mätningssystemet ska uppfylla kraven enligt avsnitt 1.4.1 (NRSC) respektive avsnitt 2.3.1 (NRTC) i tillägg 1 till bilaga III.
  3.1.2   Utvärdering av data
  Relevanta data ska noteras och sparas i enlighet med avsnitt 3.7.4 (NRSC) respektive avsnitt 4.5.7.2 (NRTC) i bilaga III.
  3.1.3   Beräkning av cykelns genomsnittliga utsläpp
  Om mätningen görs på torr bas ska korrigering från torr till våt bas göras i enlighet med avsnitt 1.3.2 (NRSC) respektive avsnitt 2.1.2.2 (NRTC) i tillägg 3 till bilaga III.
  För NRSC ska massan CO2 (g/h) beräknas för varje enskilt steg enligt avsnitt 1.3.4 i tillägg 3 till bilaga III. Avgasflödena ska bestämmas enligt avsnitten 1.2.1–1.2.5 i tillägg 1 till bilaga III.
  För NRTC ska massan CO2 (g/provning) beräknas enligt avsnitt 2.1.2.1 i tillägg 3 till bilaga III. Avgasflödena ska bestämmas enligt avsnitt 2.2.3 i tillägg 1 till bilaga III.
  3.2   Mätning i utspädda avgaser

  Detta avsnitt gäller om CO2-utsläppen mäts i de utspädda avgaserna.
  3.2.1   Mätning
  CO2 i utspädd avgas från motorn som sänts till provning ska mätas med icke-dispersiv infraröd-analysator (NDIR) i enlighet med avsnitt 1.4.3.2 (NRSC) respektive avsnitt 2.3.3.2 (NRTC) i tillägg 1 till bilaga III. Avgaserna ska spädas ut med filtrerad omgivningsluft, syntetisk luft eller kväve. Fullflödessystemets flödeskapacitet ska vara så stor att det inte kan uppstå kondensvatten i utspädnings- och provtagningssystemen.
  Mätningssystemet ska uppfylla linearitetskraven enligt avsnitt 1.5 i tillägg 2 till bilaga III.
  Mätningssystemet ska uppfylla kraven enligt avsnitt 1.4.1 (NRSC) respektive avsnitt 2.3.1 (NRTC) i tillägg 1 till bilaga III.
  3.2.2   Utvärdering av data
  Relevanta data ska noteras och sparas i enlighet med avsnitt 3.7.4 (NRSC) respektive avsnitt 4.5.7.2 (NRTC) i bilaga III.
  3.2.3   Beräkning av cykelns genomsnittliga utsläpp
  Om mätningen görs på torr bas ska korrigering från torr till våt bas göras i enlighet med avsnitt 1.3.2 (NRSC) respektive avsnitt 2.1.2.2 (NRTC) i tillägg 3 till bilaga III.
  För NRSC ska massan CO2 (g/h) beräknas för varje enskilt steg enligt avsnitt 1.3.4 i tillägg 3 till bilaga III. Flödena av utspädda avgaser ska bestämmas enligt avsnitt 1.2.6 i tillägg 1 till bilaga III.
  För NRTC ska massan CO2 (g/provning) beräknas enligt avsnitt 2.2.3 i tillägg 3 till bilaga III. Flödet av utspädda avgaser ska bestämmas enligt avsnitt 2.2.1 i tillägg 3 till bilaga III.
  Bakgrundskorrigering ska göras enligt avsnitt 2.2.3.1.1. i tillägg 3 till bilaga III.
  3.3   Beräkning av bromsspecifika utsläpp

  3.3.1   NRSC
  De bromsspecifika utsläppen eCO2 (g/kWh) ska beräknas enligt följande:



  där



  och






  CO2 mass,i | är massan CO2 för det enskilda steget (g/h), |
| --- | --- | --- |
| Pm,i | är den uppmätta effekten för det enskilda steget (kW), |
| PAE,i | är kringutrustningens uppmätta effekt för det enskilda steget (kW), |
| WF,i | är viktningsfaktorn för det enskilda steget. |

3.

Följande tillägg ska införas som tillägg 6 och tillägg 7:

Tillägg 6

Bestämning av CO2-utsläpp för motorer i stegen I, II, III A, III B och IV

1.   Inledning

1.1   I detta tillägg anges bestämmelser och provningsförfaranden för rapportering av CO2-utsläpp för alla steg I–IV. Om tillverkaren, med stöd av det alternativ som anges i avsnitt 1.2.1 i denna bilaga, väljer att använda förfarandet enligt bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03, ska tillägg 7 i denna bilaga gälla.

2.   Allmänna krav

2.1   Bestämning av CO2-utsläpp ska göras över den tillämpliga provcykel som specificeras i avsnitt 1.1 i bilaga III i enlighet med avsnitt 3 (NRSC) eller avsnitt 4 (NRTC-varmstartcykel), i bilaga III. För steg III B ska bestämning av CO2-utsläpp göras över NRTC-varmstartcykeln.

2.2   Provningsresultaten ska rapporteras som genomsnittliga bromsspecifika värden för cykeln och uttryckas i g/kWh.

2.3   Om tillverkaren väljer att göra NRSC som RMC-provning (Ramped Modal Cycle), ska antingen hänvisningarna till NRTC i detta tillägg eller kraven i tillägg 7 till bilaga III gälla.

3.   Bestämning av CO2-utsläpp

3.1   Mätning i outspädda avgaser

Detta avsnitt gäller om CO2-utsläppen mäts i de outspädda avgaserna.

3.1.1   Mätning

CO2 i outspädd avgas från motorn som sänts till provning ska mätas med icke-dispersiv infraröd-analysator (NDIR) i enlighet med avsnitt 1.4.3.2 (NRSC) respektive avsnitt 2.3.3.2 (NRTC) i tillägg 1 till bilaga III.

Mätningssystemet ska uppfylla linearitetskraven enligt avsnitt 1.5 i tillägg 2 till bilaga III.

Mätningssystemet ska uppfylla kraven enligt avsnitt 1.4.1 (NRSC) respektive avsnitt 2.3.1 (NRTC) i tillägg 1 till bilaga III.

3.1.2   Utvärdering av data

Relevanta data ska noteras och sparas i enlighet med avsnitt 3.7.4 (NRSC) respektive avsnitt 4.5.7.2 (NRTC) i bilaga III.

3.1.3   Beräkning av cykelns genomsnittliga utsläpp

Om mätningen görs på torr bas ska korrigering från torr till våt bas göras i enlighet med avsnitt 1.3.2 (NRSC) respektive avsnitt 2.1.2.2 (NRTC) i tillägg 3 till bilaga III.

För NRSC ska massan CO2 (g/h) beräknas för varje enskilt steg enligt avsnitt 1.3.4 i tillägg 3 till bilaga III. Avgasflödena ska bestämmas enligt avsnitten 1.2.1–1.2.5 i tillägg 1 till bilaga III.

För NRTC ska massan CO2 (g/provning) beräknas enligt avsnitt 2.1.2.1 i tillägg 3 till bilaga III. Avgasflödena ska bestämmas enligt avsnitt 2.2.3 i tillägg 1 till bilaga III.

3.2   Mätning i utspädda avgaser

Detta avsnitt gäller om CO2-utsläppen mäts i de utspädda avgaserna.

3.2.1   Mätning

CO2 i utspädd avgas från motorn som sänts till provning ska mätas med icke-dispersiv infraröd-analysator (NDIR) i enlighet med avsnitt 1.4.3.2 (NRSC) respektive avsnitt 2.3.3.2 (NRTC) i tillägg 1 till bilaga III. Avgaserna ska spädas ut med filtrerad omgivningsluft, syntetisk luft eller kväve. Fullflödessystemets flödeskapacitet ska vara så stor att det inte kan uppstå kondensvatten i utspädnings- och provtagningssystemen.

Mätningssystemet ska uppfylla linearitetskraven enligt avsnitt 1.5 i tillägg 2 till bilaga III.

Mätningssystemet ska uppfylla kraven enligt avsnitt 1.4.1 (NRSC) respektive avsnitt 2.3.1 (NRTC) i tillägg 1 till bilaga III.

3.2.2   Utvärdering av data

Relevanta data ska noteras och sparas i enlighet med avsnitt 3.7.4 (NRSC) respektive avsnitt 4.5.7.2 (NRTC) i bilaga III.

3.2.3   Beräkning av cykelns genomsnittliga utsläpp

Om mätningen görs på torr bas ska korrigering från torr till våt bas göras i enlighet med avsnitt 1.3.2 (NRSC) respektive avsnitt 2.1.2.2 (NRTC) i tillägg 3 till bilaga III.

För NRSC ska massan CO2 (g/h) beräknas för varje enskilt steg enligt avsnitt 1.3.4 i tillägg 3 till bilaga III. Flödena av utspädda avgaser ska bestämmas enligt avsnitt 1.2.6 i tillägg 1 till bilaga III.

För NRTC ska massan CO2 (g/provning) beräknas enligt avsnitt 2.2.3 i tillägg 3 till bilaga III. Flödet av utspädda avgaser ska bestämmas enligt avsnitt 2.2.1 i tillägg 3 till bilaga III.

Bakgrundskorrigering ska göras enligt avsnitt 2.2.3.1.1. i tillägg 3 till bilaga III.

3.3   Beräkning av bromsspecifika utsläpp

3.3.1   NRSC

De bromsspecifika utsläppen eCO2 (g/kWh) ska beräknas enligt följande:

Formula

där

Formula

och

CO2 mass,i

är massan CO2 för det enskilda steget (g/h),

Pm,i

är den uppmätta effekten för det enskilda steget (kW),

PAE,i

är kringutrustningens uppmätta effekt för det enskilda steget (kW),

WF,i

är viktningsfaktorn för det enskilda steget.

3.3.2   NRTC

Det värde på arbetet under cykeln som behövs för beräkning av bromsspecifika CO2-utsläpp ska bestämmas enligt avsnitt 4.6.2. i bilaga III.

De bromsspecifika utsläppen eCO2 (g/kWh) ska beräknas enligt följande:

Formula

där

| m
  CO2, hot | är CO2-massutsläppen under NRTC-varmstartcykeln (g), |
| --- | --- |
| W
  act, hot | är det verkliga cykelarbetet under NRTC-varmstartcykeln (kWh). |

m
  CO2, hot

är CO2-massutsläppen under NRTC-varmstartcykeln (g),

W
  act, hot

är det verkliga cykelarbetet under NRTC-varmstartcykeln (kWh).

Tillägg 7

Alternativ bestämning av CO2-utsläpp

1.   Inledning

Om tillverkaren, med stöd av det alternativ som anges i avsnitt 1.2.1 i denna bilaga, väljer att använda förfarandet enligt bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03, gäller detta tilläggs bestämmelser och provningsförfaranden för rapportering av CO2-utsläpp.

2.   Allmänna krav

2.1   CO2-utsläppen ska bestämmas över hela NRTC-varmstartcykeln i enlighet med avsnitt 7.8.3 i bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03.

2.2   Provningsresultaten ska rapporteras som genomsnittliga bromsspecifika värden för cykeln och uttryckas i g/kWh.

3.   Bestämning av CO2-utsläpp

3.1   Mätning i outspädda avgaser

Detta avsnitt gäller om CO2-utsläppen mäts i de outspädda avgaserna.

3.1.1   Mätning

CO2 i de outspädda avgaser som släpps ut av den motor som lämnats in för provning ska mätas med en icke-dispersiv infrarödanalysator (NDIR) i enlighet med avsnitt 9.4.6 i bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03.

Mätsystemet ska uppfylla linearitetskraven i avsnitt 8.1.4 i bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03.

Mätsystemet ska uppfylla kraven i avsnitt 8.1.9 i bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03.

3.1.2   Utvärdering av data

Relevanta data ska registreras och sparas i enlighet med avsnitt 7.8.3.2 i bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03.

3.1.3   Beräkning av cykelns genomsnittliga utsläpp

Om mätningen görs på torr bas ska korrigering från torr till våt bas göras i enlighet med avsnitt A.8.2.2 i tillägg 8 eller avsnitt A.7.3.2 i tillägg 7 till bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03, på de momentana koncentrationsvärdena innan andra beräkningar görs.

Massan CO2 (g/provning) ska beräknas genom multiplicering av de tidsanpassade momentana CO2-koncentrationerna med avgasflödena, och integrering över provcykeln enligt endera av följande:

| a) | Avsnitt A.8.2.1.2 och avsnitt A.8.2.5 i tillägg 8 till bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03, genom att använda u-värdena för CO2 enligt tabell A.8.1 eller beräkna u-värdena enligt avsnitt A.8.2.4.2 i tillägg 8 till bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03. |
| --- | --- |

a)

Avsnitt A.8.2.1.2 och avsnitt A.8.2.5 i tillägg 8 till bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03, genom att använda u-värdena för CO2 enligt tabell A.8.1 eller beräkna u-värdena enligt avsnitt A.8.2.4.2 i tillägg 8 till bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03.

| b) | Avsnitt A.7.3.1 och avsnitt A.7.3.3 i tillägg 7 till bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03. |
| --- | --- |

b)

Avsnitt A.7.3.1 och avsnitt A.7.3.3 i tillägg 7 till bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03.

3.2   Mätning i utspädda avgaser

Detta avsnitt gäller om CO2-utsläppen mäts i de utspädda avgaserna.

3.2.1   Mätning

CO2 i de utspädda avgaser som släpps ut av den motor som lämnats in för provning ska mätas med en icke-dispersiv infrarödanalysator (NDIR) i enlighet med avsnitt 9.4.6 i bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03. Avgaserna ska spädas ut med filtrerad omgivningsluft, syntetisk luft eller kväve. Fullflödessystemets flödeskapacitet ska vara så stor att det inte kan uppstå kondensvatten i utspädnings- och provtagningssystemen.

Mätsystemet ska uppfylla linearitetskraven i avsnitt 8.1.4 i bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03.

Mätsystemet ska uppfylla kraven i avsnitt 8.1.9 i bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03.

3.2.2   Utvärdering av data

Relevanta data ska registreras och sparas i enlighet med avsnitt 7.8.3.2 i bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03.

3.2.3   Beräkning av cykelns genomsnittliga utsläpp

Om mätningen görs på torr bas ska korrigering från torr till våt bas göras i enlighet med avsnitt A.8.3.2 i tillägg 8 eller avsnitt A.7.4.2 i tillägg 7 till bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03, på de momentana koncentrationsvärdena innan andra beräkningar görs.

Massan CO2 (g/provning) ska beräknas genom multiplikation av CO2-koncentrationerna med de utspädda avgasflödena i enlighet med endera av följande:

| a) | Avsnitt A.8.3.1 och avsnitt A.8.3.4 i tillägg 8 till bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03, genom att använda u-värdena för CO2 enligt tabell A.8.2 eller beräkna u-värdena enligt avsnitt A.8.3.3 i tillägg 8 till bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03. |
| --- | --- |

a)

Avsnitt A.8.3.1 och avsnitt A.8.3.4 i tillägg 8 till bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03, genom att använda u-värdena för CO2 enligt tabell A.8.2 eller beräkna u-värdena enligt avsnitt A.8.3.3 i tillägg 8 till bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03.

| b) | Avsnitt A.7.4.1 och avsnitt A.7.4.3 i tillägg 7 till bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03. |
| --- | --- |

b)

Avsnitt A.7.4.1 och avsnitt A.7.4.3 i tillägg 7 till bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03.

Bakgrundskorrigering ska göras enligt avsnitt A.8.3.2.4 i tillägg 8 eller avsnitt A.7.4.1 i tillägg 8 till bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03.

3.3   Beräkning av bromsspecifika utsläpp

Det cykelarbete som behövs för att beräkna bromsspecifika CO2-utsläpp ska bestämmas i enlighet med avsnitt 7.8.3.4 i bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03.

De bromsspecifika utsläppen eCO2 (g/kWh) ska beräknas enligt följande:

Formula

där

| mCO2, hot | är CO2-massutsläppen under NRTC-varmstartcykeln (g), |
| --- | --- |
| Wact, hot | är det verkliga cykelarbetet under NRTC-varmstartcykeln (kWh). |

mCO2, hot

är CO2-massutsläppen under NRTC-varmstartcykeln (g),

Wact, hot

är det verkliga cykelarbetet under NRTC-varmstartcykeln (kWh).

---

BILAGA IV

I bilaga VI till direktiv 97/68/EG ska följande avsnitt läggas till som avsnitt 1.a:

| ”1.a | Denna bilaga ska gälla enligt följande:






  a) | För stegen I, II, III A, III B och IV ska kraven i avsnitt 1 i denna bilaga VI gälla. |
| --- | --- | --- |

”1.a

Denna bilaga ska gälla enligt följande:

a)

För stegen I, II, III A, III B och IV ska kraven i avsnitt 1 i denna bilaga VI gälla.

| b) | Om tillverkaren, med stöd av det alternativ som anges i avsnitt 1.2.1 i denna bilaga, väljer att använda förfarandet enligt bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03, ska avsnitt 9 i bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03, gälla.” |
| --- | --- |

b)

Om tillverkaren, med stöd av det alternativ som anges i avsnitt 1.2.1 i denna bilaga, väljer att använda förfarandet enligt bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03, ska avsnitt 9 i bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03, gälla.”

---

BILAGA V

I bilaga VII till direktiv 97/68/EG ska tillägg 1 ersättas med följande:

”Tillägg 1

Provningsrapport för förbränningsmotorer med kompressionständning - provningsresultat
   (1)

Uppgifter om provmotorn

Motortyp: ...

Motoridentifieringsnummer: ...

1.   Uppgifter rörande provningen: ...

1.1   Referensbränsle

1.1.1   Cetantal: ...

1.1.2   Svavelhalt: ...

1.1.3   Densitet: ...

1.2   Smörjmedel

1.2.1   Fabrikat: ...

1.2.2   Typ(er): ...

(om smörjmedel och olja blandas, ange procentuell andel olja i blandningen)

1.3   Motordrivna komponenter (i förekommande fall)

1.3.1   Förteckning och identifiering av uppgifter: ...

1.3.2   Upptagen effekt vid olika motorvarvtal (enligt uppgift från tillverkaren):

| | Upptagen effekt PAE (kW) vid olika motorvarvtal (2)
   (3) med beaktande av tillägg 3 i denna bilaga |
| --- | --- |
| Utrustning | Mellanvarvtal
  (i tillämpliga fall) | Varvtal vid maximal effekt
  (om annat än det nominella) | Nominellt varvtal (4) |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| | | | |
| Totalt | | | |

Upptagen effekt PAE (kW) vid olika motorvarvtal (2)
   (3) med beaktande av tillägg 3 i denna bilaga

Utrustning

Mellanvarvtal

(i tillämpliga fall)

Varvtal vid maximal effekt

(om annat än det nominella)

Nominellt varvtal (4)

Totalt

1.4   Motorprestanda

1.4.1   Motorvarvtal:

Tomgång: ... min–1

Mellanvarvtal: ... min–1

Maximal effekt: ... min–1

Nominellt (5): ... min–1

1.4.2   Motorstyrka (6)

| | Effektinställning (kW) vid olika motorvarvtal |
| --- | --- |
| Omständighet | Mellanvarvtal
  (i tillämpliga fall) | Varvtal vid maximal effekt
  (om annat än det nominella) | Nominellt varvtal (7) |
| Maximal uppmätt effekt vid specificerat provningsvarvtal (PM) (kW) (a) | | | |
| Total effekt upptagen av motordriven utrustning enligt punkt 1.3.2 i detta tillägg med beaktande av tillägg 3 (kW) (b) | | | |
| Motorns nettoeffekt enligt avsnitt 2.4 i bilaga I (kW) (c) | | | |
| | | | |

Effektinställning (kW) vid olika motorvarvtal

Omständighet

Mellanvarvtal

(i tillämpliga fall)

Varvtal vid maximal effekt

(om annat än det nominella)

Nominellt varvtal (7)

Maximal uppmätt effekt vid specificerat provningsvarvtal (PM) (kW) (a)

Total effekt upptagen av motordriven utrustning enligt punkt 1.3.2 i detta tillägg med beaktande av tillägg 3 (kW) (b)

Motorns nettoeffekt enligt avsnitt 2.4 i bilaga I (kW) (c)

Formula

2.   Uppgifter rörande NRSC-provningen:

2.1   Dynamometerinställning (kW)

| | Dynamometerinställning (kW) vid olika motorvarvtal |
| --- | --- |
| Belastning i procent | Mellanvarvtal
  (i tillämpliga fall) | 63 %
  (i tillämpliga fall) | 80 %
  (i tillämpliga fall) | 91 %
  (i tillämpliga fall) | Nominellt varvtal (8) |
| 10
  (i tillämpliga fall) | | | | | |
| 25
  (i tillämpliga fall) | | | | | |
| 50 | | | | | |
| 75
  (i tillämpliga fall) | | | | | |
| 100 | | | | | |

Dynamometerinställning (kW) vid olika motorvarvtal

Belastning i procent

Mellanvarvtal

(i tillämpliga fall)

63 %

(i tillämpliga fall)

80 %

(i tillämpliga fall)

91 %

(i tillämpliga fall)

Nominellt varvtal (8)

10

(i tillämpliga fall)

25

(i tillämpliga fall)

50

75

(i tillämpliga fall)

100

2.2   Utsläppsresultat för motorn/huvudmotorn (9)

Försämringsfaktor: beräknad/tilldelad (9)

Ange försämringsfaktorvärden (DF) och utsläppsresultat i följande tabell (9):

| NRSC-provning |
| --- |
| DF
  mult/add (3) | CO | HC | NOx | HC + NOx | PM | |
| | | | | |
| Utsläpp | CO
  (g/kWh) | HC
  (g/kWh) | NOx

  (g/kWh) | HC + NOx

  (g/kWh) | PM
  (g/kWh) | CO2

  (g/kWh) |
| Provningsresultat | | | | | | |
| Slutligt provningsresultat med DF | | | | | | |

NRSC-provning

DF

mult/add (3)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

Utsläpp

CO

(g/kWh)

HC

(g/kWh)

NOx

(g/kWh)

HC + NOx

(g/kWh)

PM

(g/kWh)

CO2

(g/kWh)

Provningsresultat

Slutligt provningsresultat med DF

| Ytterligare provningspunkter inom provområdet (i tillämpliga fall) |
| --- |
| Utsläpp vid provningspunkten | Motorvarvtal | Belastning
  (%) | CO
  (g/kWh) | HC
  (g/kWh) | NOx

  (g/kWh) | PM
  (g/kWh) |
| Provningsresultat 1 | | | | | | |
| Provningsresultat 2 | | | | | | |
| Provningsresultat 3 | | | | | | |

Ytterligare provningspunkter inom provområdet (i tillämpliga fall)

Utsläpp vid provningspunkten

Motorvarvtal

Belastning

(%)

CO

(g/kWh)

HC

(g/kWh)

NOx

(g/kWh)

PM

(g/kWh)

Provningsresultat 1

Provningsresultat 2

Provningsresultat 3

2.3   Provtagningssystem som använts för NRSC-provning:

2.3.1   Gasformiga utsläpp (10): ...

2.3.2   PM (10): ...

2.3.2.1   Metod (11): ett/flera filter

3.   Uppgifter rörande NRTC-provningen (i tillämpliga fall):

3.1   Utsläppsresultat för motorn/huvudmotorn (11)

Försämringsfaktor (DF): beräknad/tilldelad (12)

Ange försämringsfaktorvärden och utsläppsresultat i följande tabell (12):

Regenereringsrelaterade uppgifter kan rapporteras för motorer i steg IV.

| NRTC-prov |
| --- |
| DF
  mult/add (12) | CO | HC | NOx | HC + NOx | PM | |
| | | | | |
| Utsläpp | CO
  (g/kWh) | HC
  (g/kWh) | NOx

  (g/kWh) | HC + NOx

  (g/kWh) | PM
  (g/kWh) |
| Kallstart | | | | | |
| Utsläpp | CO
  (g/kWh) | HC
  (g/kWh) | NOx

  (g/kWh) | HC + NOx

  (g/kWh) | PM
  (g/kWh) | CO2

  (g/kWh) |
| Varmstart utan regenerering | | | | | | |
| Varmstart med regenerering (12) | | | | | | |
| kr,u
  (mult/add) (12)

  kr,d
  (mult/add) (12) | | | | | |
| Viktat provresultat | | | | | |
| Slutligt provresultat med försämringsfaktor | | | | | |

NRTC-prov

DF

mult/add (12)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

Utsläpp

CO

(g/kWh)

HC

(g/kWh)

NOx

(g/kWh)

HC + NOx

(g/kWh)

PM

(g/kWh)

Kallstart

Utsläpp

CO

(g/kWh)

HC

(g/kWh)

NOx

(g/kWh)

HC + NOx

(g/kWh)

PM

(g/kWh)

CO2

(g/kWh)

Varmstart utan regenerering

Varmstart med regenerering (12)

kr,u

(mult/add) (12)

kr,d

(mult/add) (12)

Viktat provresultat

Slutligt provresultat med försämringsfaktor

Cykelns arbete för varmstart utan regenerering kWh

3.2   Provtagningssystem som använts för NRTC-provet:

Gasformiga utsläpp (13): ...

PM (13): ...

Metod (14): ett/flera filter

---

(1)  Om flera huvudmotorer används, ska följande uppgifter lämnas för var och en av dem.

1

(2)  Stryk det som inte är tillämpligt.

2

(3)  Får inte överstiga 10 % av den effekt som uppmäts under provet.

3

(4)  Ange värden vid varvtal som motsvarar 100 % normaliserat varvtal om detta varvtal används vid NRSC-prov.

4

(5)  Ange värden vid varvtal som motsvarar 100 % normaliserat varvtal om detta varvtal används vid NRSC-prov.

5

(6)  Okorrigerad effekt mätt i enlighet med avsnitt 2.4 i bilaga I.

6

(7)  Ersätt med värden vid varvtal som motsvarar 100 % normaliserat varvtal om detta varvtal används vid NRSC-prov.

7

(8)  Ersätt med värden vid varvtal som motsvarar 100 % normaliserat varvtal om detta varvtal används vid NRSC-prov.

8

(9)  Stryk det som inte är tillämpligt.

9

(10)  Ange i tillämpliga fall figurnummer för system som använts, enligt definitionen i bilaga VI avsnitt 1 eller avsnitt 9 i bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03.

10

(11)  Stryk det som inte är tillämpligt.

11

(12)  Stryk det som inte är tillämpligt.

12

(13)  Ange i tillämpliga fall figurnummer för system som använts, enligt definitionen i bilaga VI avsnitt 1 eller avsnitt 9 i bilaga 4B till FN/ECE-föreskrifter nr 96, ändringsserie 03.

13

(14)  Stryk det som inte är tillämpligt.”

14

---

BILAGA VI

”BILAGA XI

DATABLAD ÖVER TYPGODKÄNDA MOTORER

1.   Förbränningsmotorer med gnisttändning

Image

| Rapporterat motortypgodkännande | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Typgodkännandenummer | | | | |
| Datum för godkännande | | | | |
| Tillverkarens namn | | | | |
| Motortyp/motorfamilj | | | | |
| Motorbeskrivning | Allmänna uppgifter (1) | | | | |
| Kylmedel (1) | | | | |
| Antal cylindrar | | | | |
| Slagvolym (cm3) | | | | |
| Typ av efterbehandling (2) | | | | |
| Nominellt varvtal (min–1) | | | | |
| Nominell nettoeffekt (kW) | | | | |
| Utsläpp (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| PM | | | | |

Rapporterat motortypgodkännande

1

2

3

4

Typgodkännandenummer

Datum för godkännande

Tillverkarens namn

Motortyp/motorfamilj

Motorbeskrivning

Allmänna uppgifter (1)

Kylmedel (1)

Antal cylindrar

Slagvolym (cm3)

Typ av efterbehandling (2)

Nominellt varvtal (min–1)

Nominell nettoeffekt (kW)

Utsläpp (g/kWh)

CO

HC

NOx

PM

2.   Motorer med kompressionständning
   (3)
   (4)

Image

2.1   Allmänna uppgifter om motorn

| Rapporterat motortypgodkännande | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Typgodkännandenummer | | | | |
| Datum för godkännande | | | | |
| Tillverkarens namn | | | | |
| Motortyp/motorfamilj | | | | |
| Motorbeskrivning | Allmänna uppgifter (5) | | | | |
| Kylmedel (6) | | | | |
| Antal cylindrar | | | | |
| Slagvolym (cm3) | | | | |
| Typ av efterbehandling (7) | | | | |
| Nominellt varvtal (min–1) | | | | |
| Varvtal vid maximal effekt (min–1) | | | | |
| Nominell nettoeffekt (kW) | | | | |
| Maximal nettoeffekt (kW) | | | | |

Rapporterat motortypgodkännande

1

2

3

4

Typgodkännandenummer

Datum för godkännande

Tillverkarens namn

Motortyp/motorfamilj

Motorbeskrivning

Allmänna uppgifter (5)

Kylmedel (6)

Antal cylindrar

Slagvolym (cm3)

Typ av efterbehandling (7)

Nominellt varvtal (min–1)

Varvtal vid maximal effekt (min–1)

Nominell nettoeffekt (kW)

Maximal nettoeffekt (kW)

2.2   Slutliga utsläppsresultat

| Rapporterat motortypgodkännande | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Slutligt resultat av NRSC-prov, med försämringsfaktor (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |
| NRSC CO2 (g/kWh) | | | | |
| Slutligt resultat av NRTC-prov, med försämringsfaktor (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |
| NRTC-varmstartcykel, CO2 (g/kWh) | | | | |
| NRTC-varmstartcykel, arbete (kWh) | | | | |

Rapporterat motortypgodkännande

1

2

3

4

Slutligt resultat av NRSC-prov, med försämringsfaktor (g/kWh)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

NRSC CO2 (g/kWh)

Slutligt resultat av NRTC-prov, med försämringsfaktor (g/kWh)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

NRTC-varmstartcykel, CO2 (g/kWh)

NRTC-varmstartcykel, arbete (kWh)

2.3   NRSC-provets försämringsfaktorer och resultat från utsläppsprov

| Rapporterat motortypgodkännande | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Försämringsfaktor mult/add (8) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |
| Slutligt resultat av NRSC-prov, utan försämringsfaktor (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |

Rapporterat motortypgodkännande

1

2

3

4

Försämringsfaktor mult/add (8)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

Slutligt resultat av NRSC-prov, utan försämringsfaktor (g/kWh)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

2.4   NRTC-provets försämringsfaktorer och resultat från utsläppsprov

| Rapporterat motortypgodkännande | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Försämringsfaktor mult/add (9) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |
| Slutligt resultat av NRTC-kallstartprov, utan försämringsfaktor (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |
| Slutligt resultat av NRTC-varmstartprov, utan försämringsfaktor (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |

Rapporterat motortypgodkännande

1

2

3

4

Försämringsfaktor mult/add (9)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

Slutligt resultat av NRTC-kallstartprov, utan försämringsfaktor (g/kWh)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

Slutligt resultat av NRTC-varmstartprov, utan försämringsfaktor (g/kWh)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

2.5   Utsläppsresultat från NRTC-varmstartprov

Regenereringsrelaterade uppgifter kan rapporteras för motorer i steg IV.

| Rapporterat motortypgodkännande | 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NRTC-varmstart utan regenerering (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM | | | | |
| NRTC-varmstart med regenerering (g/kWh) | CO | | | | |
| HC | | | | |
| NOx | | | | |
| HC + NOx | | | | |
| PM” | | | | |

Rapporterat motortypgodkännande

1

2

3

4

NRTC-varmstart utan regenerering (g/kWh)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM

NRTC-varmstart med regenerering (g/kWh)

CO

HC

NOx

HC + NOx

PM”

---

(1)  Vätska eller luft.

1

(2)  Förkortningar: CAT = katalysator, PT = partikelfälla, SCR = selektiv katalytisk reduktion.

2

(3)  Fyll i alla uppgifter som är tillämpliga för motortypen/motorfamiljen

3

(4)  För motorfamiljer ska huvudmotorns uppgifter anges.

4

(5)  Förkortningar: DI = direktinsprutning, PC = förkammare/virvelkammare, NA = naturligt insug, TC = turboladdad, TCA = turboladdad med efterkylning, EGR = avgasåtercirkulation. Exempel: PC NA, DI TCA EGR.

5

(6)  Vätska eller luft.

6

(7)  Förkortningar: DOC = dieseloxidationskatalysator, PT = partikelfälla, SCR = selektiv katalytisk reduktion.

7

(8)  Stryk det som inte är tillämpligt.

8

(9)  Stryk det som inte är tillämpligt.

9

---

BILAGA VII

”BILAGA XII

ERKÄNNANDE AV ALTERNATIVA TYPGODKÄNNNANDEN

| 1. | För motorer i kategorierna A, B och C enligt definitionen i artikel 9.2 erkänns följande typgodkännanden och, när så är tillämpligt, den godkännandemärkning som hör samman med dem, som likvärdiga med ett godkännande i enlighet med detta direktiv:






  1.1 | Typgodkännanden enligt direktiv 2000/25/EG. |
| --- | --- | --- |

1.

För motorer i kategorierna A, B och C enligt definitionen i artikel 9.2 erkänns följande typgodkännanden och, när så är tillämpligt, den godkännandemärkning som hör samman med dem, som likvärdiga med ett godkännande i enlighet med detta direktiv:

1.1

Typgodkännanden enligt direktiv 2000/25/EG.

| 1.2 | Typgodkännanden enligt direktiv 88/77/EEG som uppfyller kraven i steg A eller B när det gäller artikel 2 och avsnitt 6.2.1 i bilaga I till direktiv 88/77/EEG eller FN/ECE-föreskrifter nr 49, ändringsserie 02, rättelse I/2. |
| --- | --- |

1.2

Typgodkännanden enligt direktiv 88/77/EEG som uppfyller kraven i steg A eller B när det gäller artikel 2 och avsnitt 6.2.1 i bilaga I till direktiv 88/77/EEG eller FN/ECE-föreskrifter nr 49, ändringsserie 02, rättelse I/2.

| 1.3 | Typgodkännanden enligt FN/ECE-föreskrifter nr 96. |
| --- | --- |

1.3

Typgodkännanden enligt FN/ECE-föreskrifter nr 96.

| 2. | För motorer i kategorierna D, E, F och G (steg II) enligt definitionen i artikel 9.3 erkänns följande typgodkännanden och, när så är tillämpligt, den godkännandemärkning som hör samman med dem, som likvärdiga med ett godkännande enligt detta direktiv:






  2.1 | Godkännanden enligt direktiv 2000/25/EG, steg II. |
| --- | --- | --- |

2.

För motorer i kategorierna D, E, F och G (steg II) enligt definitionen i artikel 9.3 erkänns följande typgodkännanden och, när så är tillämpligt, den godkännandemärkning som hör samman med dem, som likvärdiga med ett godkännande enligt detta direktiv:

2.1

Godkännanden enligt direktiv 2000/25/EG, steg II.

| 2.2 | Typgodkännanden enligt direktiv 88/77/EEG, ändrat genom direktiv 99/96/EG, som uppfyller kraven för stegen A, B1, B2 eller C enligt artikel 2 och avsnitt 6.2.1 i bilaga I till det direktivet. |
| --- | --- |

2.2

Typgodkännanden enligt direktiv 88/77/EEG, ändrat genom direktiv 99/96/EG, som uppfyller kraven för stegen A, B1, B2 eller C enligt artikel 2 och avsnitt 6.2.1 i bilaga I till det direktivet.

| 2.3 | Tpgodkännanden enligt FN/ECE-föreskrifter nr 49, ändringsserie 03. |
| --- | --- |

2.3

Tpgodkännanden enligt FN/ECE-föreskrifter nr 49, ändringsserie 03.

| 2.4 | Godkännanden enligt FN/ECE-föreskrifter nr 96 för stegen D, E, F och G enligt punkt 5.2.1 i föreskrifter nr 96, ändringsserie 01. |
| --- | --- |

2.4

Godkännanden enligt FN/ECE-föreskrifter nr 96 för stegen D, E, F och G enligt punkt 5.2.1 i föreskrifter nr 96, ändringsserie 01.

| 3. | För motorer i kategorierna H, I, J och K (steg III A) enligt definitionen i artikel 9.3a och artikel 9.3b erkänns följande typgodkännanden och, när så är tillämpligt, den godkännandemärkning som hör samman med dem, som likvärdiga med ett godkännande enligt detta direktiv:






  3.1 | Typgodkännanden enligt direktiv 2005/55/EEG, ändrat genom direktiven 2005/78/EG och 2006/51/EG, som uppfyller kraven för stegen B1, B2 eller C enligt artikel 2 och avsnitt 6.2.1 i bilaga I till det direktivet. |
| --- | --- | --- |

3.

För motorer i kategorierna H, I, J och K (steg III A) enligt definitionen i artikel 9.3a och artikel 9.3b erkänns följande typgodkännanden och, när så är tillämpligt, den godkännandemärkning som hör samman med dem, som likvärdiga med ett godkännande enligt detta direktiv:

3.1

Typgodkännanden enligt direktiv 2005/55/EEG, ändrat genom direktiven 2005/78/EG och 2006/51/EG, som uppfyller kraven för stegen B1, B2 eller C enligt artikel 2 och avsnitt 6.2.1 i bilaga I till det direktivet.

| 3.2 | Typgodkännanden enligt FN/ECE-föreskrifter nr 49, ändringsserie 05, som uppfyller kraven för stegen B1, B2 och C enligt punkt 5.2 i de föreskrifterna. |
| --- | --- |

3.2

Typgodkännanden enligt FN/ECE-föreskrifter nr 49, ändringsserie 05, som uppfyller kraven för stegen B1, B2 och C enligt punkt 5.2 i de föreskrifterna.

| 3.3 | Godkännanden enligt FN/ECE-föreskrifter nr 96 för stegen H, I, J och K enligt punkt 5.2.1 i föreskrifter nr 96, ändringsserie 02. |
| --- | --- |

3.3

Godkännanden enligt FN/ECE-föreskrifter nr 96 för stegen H, I, J och K enligt punkt 5.2.1 i föreskrifter nr 96, ändringsserie 02.

| 4. | För motorer i kategorierna L, M, N och P (steg III B) enligt definitionen i artikel 9.3c erkänns följande typgodkännanden och, när så är tillämpligt, den godkännandemärkning som hör samman med dem, som likvärdiga med ett godkännande i enlighet med detta direktiv:






  4.1 | Typgodkännanden enligt direktiv 2005/55/EG, ändrat genom direktiven 2005/78/EG och 2006/51/EG, som uppfyller kraven för stegen B2 eller C enligt artikel 2 och avsnitt 6.2.1 i bilaga I till det direktivet. |
| --- | --- | --- |

4.

För motorer i kategorierna L, M, N och P (steg III B) enligt definitionen i artikel 9.3c erkänns följande typgodkännanden och, när så är tillämpligt, den godkännandemärkning som hör samman med dem, som likvärdiga med ett godkännande i enlighet med detta direktiv:

4.1

Typgodkännanden enligt direktiv 2005/55/EG, ändrat genom direktiven 2005/78/EG och 2006/51/EG, som uppfyller kraven för stegen B2 eller C enligt artikel 2 och avsnitt 6.2.1 i bilaga I till det direktivet.

| 4.2 | Typgodkännanden enligt FN/ECE-föreskrifter nr 49, ändringsserie 05, som uppfyller kraven för stegen B2 och C enligt punkt 5.2 i de föreskrifterna. |
| --- | --- |

4.2

Typgodkännanden enligt FN/ECE-föreskrifter nr 49, ändringsserie 05, som uppfyller kraven för stegen B2 och C enligt punkt 5.2 i de föreskrifterna.

| 4.3 | Godkännanden enligt FN/ECE-föreskrifter nr 96 för stegen L, M, N och P enligt punkt 5.2.1 i föreskrifter nr 96, ändringsserie 03. |
| --- | --- |

4.3

Godkännanden enligt FN/ECE-föreskrifter nr 96 för stegen L, M, N och P enligt punkt 5.2.1 i föreskrifter nr 96, ändringsserie 03.

| 5. | För motorer i kategorierna O och R (steg IV) enligt definitionen i artikel 9.3d erkänns följande typgodkännanden och, när så är tillämpligt, den godkännandemärkning som hör samman med dem, som likvärdiga med ett godkännande i enlighet med detta direktiv:






  5.1 | Typgodkännanden enligt förordning (EG) nr 595/2009 och dess genomförandeåtgärder, om en teknisk tjänst bekräftar att motorn uppfyller kraven enligt avsnitt 8.5 i bilaga I till detta direktiv. |
| --- | --- | --- |

5.

För motorer i kategorierna O och R (steg IV) enligt definitionen i artikel 9.3d erkänns följande typgodkännanden och, när så är tillämpligt, den godkännandemärkning som hör samman med dem, som likvärdiga med ett godkännande i enlighet med detta direktiv:

5.1

Typgodkännanden enligt förordning (EG) nr 595/2009 och dess genomförandeåtgärder, om en teknisk tjänst bekräftar att motorn uppfyller kraven enligt avsnitt 8.5 i bilaga I till detta direktiv.

| 5.2 | Godkännanden enligt FN/ECE-föreskrifter nr 49, ändringsserie 06, om en teknisk tjänst bekräftar att motorn uppfyller kraven enligt avsnitt 8.5 i bilaga I till detta direktiv.” |
| --- | --- |

5.2

Godkännanden enligt FN/ECE-föreskrifter nr 49, ändringsserie 06, om en teknisk tjänst bekräftar att motorn uppfyller kraven enligt avsnitt 8.5 i bilaga I till detta direktiv.”

---