# Euroopa Liidu L 295/2012

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2012.295.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 295 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 55. köide25. oktoober 2012 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2012.295.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 295

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

55. köide25. oktoober 2012

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 980/2012, 17. oktoober 2012, millega keelatakse Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel tobiapüük ja seotud kaaspüük IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna ELi vetes, välja arvatud kuue miili kaugusel Ühendkuningriigi lähtejoonest Shetlandi, Fair Isle'i ja Foula lähedal asuvates vetes | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 981/2012, 17. oktoober 2012, millega keelatakse Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel tursapüük NAFO 0 ja 1 püügipiirkonna Gröönimaa vetes ning V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa vetes | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 982/2012, 18. oktoober 2012, millega keelatakse Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel makrelli püük VIIIc, IX ja X püügipiirkondades ja CECAF 34.1.1 püügipiirkonna ELi vetes | 5 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 983/2012, 22. oktoober 2012, millega keelatakse Hispaania lipu all sõitvatel laevadel stauriidi püük ja seotud kaaspüük IIa ja IVa püügipiirkonna ELi vetes, VI, VIIa-c,VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas, Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes | 7 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 984/2012, 24. oktoober 2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 391/2007, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 861/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses liikmesriikide kuludega, mis tekivad ühise kalanduspoliitika suhtes kohaldatavate seire- ja kontrollikavade rakendamise tõttu | 9 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 985/2012, 24. oktoober 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 12 |
| | | OTSUSED |
| | | 2012/658/EL |
| | * | Nõukogu rakendusotsus, 9. oktoober 2012, millega muudetakse rakendusotsust 2011/344/EL Portugalile liidu finantsabi andmise kohta | 14 |
| | | 2012/659/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 23. oktoober 2012, Taani Kuningriigi taotletud erandi tegemise kohta vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 7182 all) | 20 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 980/2012, 17. oktoober 2012, millega keelatakse Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel tobiapüük ja seotud kaaspüük IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna ELi vetes, välja arvatud kuue miili kaugusel Ühendkuningriigi lähtejoonest Shetlandi, Fair Isle'i ja Foula lähedal asuvates vetes

1

*

Komisjoni määrus (EL) nr 981/2012, 17. oktoober 2012, millega keelatakse Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel tursapüük NAFO 0 ja 1 püügipiirkonna Gröönimaa vetes ning V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa vetes

3

*

Komisjoni määrus (EL) nr 982/2012, 18. oktoober 2012, millega keelatakse Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel makrelli püük VIIIc, IX ja X püügipiirkondades ja CECAF 34.1.1 püügipiirkonna ELi vetes

5

*

Komisjoni määrus (EL) nr 983/2012, 22. oktoober 2012, millega keelatakse Hispaania lipu all sõitvatel laevadel stauriidi püük ja seotud kaaspüük IIa ja IVa püügipiirkonna ELi vetes, VI, VIIa-c,VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas, Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes

7

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 984/2012, 24. oktoober 2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 391/2007, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 861/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses liikmesriikide kuludega, mis tekivad ühise kalanduspoliitika suhtes kohaldatavate seire- ja kontrollikavade rakendamise tõttu

9

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 985/2012, 24. oktoober 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

12

OTSUSED

2012/658/EL

*

Nõukogu rakendusotsus, 9. oktoober 2012, millega muudetakse rakendusotsust 2011/344/EL Portugalile liidu finantsabi andmise kohta

14

2012/659/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 23. oktoober 2012, Taani Kuningriigi taotletud erandi tegemise kohta vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 7182 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 7182 all)

20

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Teabe Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu jõustumise kuupäeva kohta parandus (ELT L 219, 14.8.2008) | 24 |

Parandused

*

Teabe Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu jõustumise kuupäeva kohta parandus (ELT L 219, 14.8.2008)

(ELT L 219, 14.8.2008)

24

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 25.10.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 295/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 295/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 980/2012,

17. oktoober 2012,

millega keelatakse Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel tobiapüük ja seotud kaaspüük IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna ELi vetes, välja arvatud kuue miili kaugusel Ühendkuningriigi lähtejoonest Shetlandi, Fair Isle'i ja Foula lähedal asuvates vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 17. jaanuari 2012. aasta määrusega (EL) nr 44/2012, millega määratakse 2012. aastaks kindlaks kalapüügivõimalused ELi vetes ning ELi laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool ELi asuvates vetes teatavate selliste kalavarude ja kalavarude rühmade püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse, (2) on kehtestatud kvoodid 2012. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 17. jaanuari 2012. aasta määrusega (EL) nr 44/2012, millega määratakse 2012. aastaks kindlaks kalapüügivõimalused ELi vetes ning ELi laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool ELi asuvates vetes teatavate selliste kalavarude ja kalavarude rühmade püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse, (2) on kehtestatud kvoodid 2012. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2012. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2012. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2012. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. oktoober 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 25, 27.1.2012, lk 55.

2

---

LISA

| Nr | 59/TQ44 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Kalavaru | SAN/2A3A4. |
| Liik | Tobiad ja seotud kaaspüük (Ammodytes spp.) |
| Piirkond | IIa, IIIa ja IV ELi veed, va kuue miili kaugusel Ühendkuningriigi lähtejoonest Shetlandi, Fair Isle'i ja Foula lähedal asuvad veed |
| Kuupäev | 1.10.2012 |

Nr

59/TQ44

Liikmesriik

Saksamaa

Kalavaru

SAN/2A3A4.

Liik

Tobiad ja seotud kaaspüük (Ammodytes spp.)

Piirkond

IIa, IIIa ja IV ELi veed, va kuue miili kaugusel Ühendkuningriigi lähtejoonest Shetlandi, Fair Isle'i ja Foula lähedal asuvad veed

Kuupäev

1.10.2012

---

| 25.10.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 295/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 295/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 981/2012,

17. oktoober 2012,

millega keelatakse Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel tursapüük NAFO 0 ja 1 püügipiirkonna Gröönimaa vetes ning V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 17. jaanuari 2012. aasta määrusega (EL) nr 44/2012, millega määratakse 2012. aastaks kindlaks kalapüügivõimalused ELi vetes ning ELi laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool ELi asuvates vetes teatavate selliste kalavarude ja kalavarude rühmade püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse, (2) on kehtestatud kvoodid 2012. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 17. jaanuari 2012. aasta määrusega (EL) nr 44/2012, millega määratakse 2012. aastaks kindlaks kalapüügivõimalused ELi vetes ning ELi laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool ELi asuvates vetes teatavate selliste kalavarude ja kalavarude rühmade püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse, (2) on kehtestatud kvoodid 2012. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2012. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2012. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2012. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. oktoober 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 25, 27.1.2012, lk 55.

2

---

LISA

| Nr | 58/TQ44 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Kalavaru | COD/N01514 |
| Liik | Tursk (Gadus Morhua) |
| Piirkond | NAFO 0 ja 1 püügipiirkonna Gröönimaa veed; V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed |
| Kuupäev | 26.9.2012 |

Nr

58/TQ44

Liikmesriik

Saksamaa

Kalavaru

COD/N01514

Liik

Tursk (Gadus Morhua)

Piirkond

NAFO 0 ja 1 püügipiirkonna Gröönimaa veed; V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed

Kuupäev

26.9.2012

---

| 25.10.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 295/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 295/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 982/2012,

18. oktoober 2012,

millega keelatakse Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel makrelli püük VIIIc, IX ja X püügipiirkondades ja CECAF 34.1.1 püügipiirkonna ELi vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 17. jaanuari 2012. aasta määrusega (EL) nr 44/2012, millega määratakse 2012. aastaks kindlaks kalapüügivõimalused ELi vetes ning ELi laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool ELi asuvates vetes teatavate selliste kalavarude ja kalavarude rühmade püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse, (2) on kehtestatud kvoodid 2012. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 17. jaanuari 2012. aasta määrusega (EL) nr 44/2012, millega määratakse 2012. aastaks kindlaks kalapüügivõimalused ELi vetes ning ELi laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool ELi asuvates vetes teatavate selliste kalavarude ja kalavarude rühmade püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse, (2) on kehtestatud kvoodid 2012. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2012. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2012. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2012. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. oktoober 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 25, 27.1.2012, lk 55.

2

---

LISA

| Nr | 60/TQ44 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Kalavaru | MAC/8C3411 |
| Liik | Makrell (Scomber scombrus) |
| Piirkond | VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed |
| Kuupäev | 3.10.2012 |

Nr

60/TQ44

Liikmesriik

Saksamaa

Kalavaru

MAC/8C3411

Liik

Makrell (Scomber scombrus)

Piirkond

VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed

Kuupäev

3.10.2012

---

| 25.10.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 295/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 295/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 983/2012,

22. oktoober 2012,

millega keelatakse Hispaania lipu all sõitvatel laevadel stauriidi püük ja seotud kaaspüük IIa ja IVa püügipiirkonna ELi vetes, VI, VIIa-c,VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas, Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 17. jaanuari 2012. aasta määrusega (EL) nr 44/2012, millega määratakse 2012. aastaks kindlaks kalapüügivõimalused ELi vetes ning ELi laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool ELi asuvates vetes teatavate selliste kalavarude ja kalavarude rühmade püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse, (2) on kehtestatud kvoodid 2012. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 17. jaanuari 2012. aasta määrusega (EL) nr 44/2012, millega määratakse 2012. aastaks kindlaks kalapüügivõimalused ELi vetes ning ELi laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool ELi asuvates vetes teatavate selliste kalavarude ja kalavarude rühmade püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse, (2) on kehtestatud kvoodid 2012. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2012. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2012. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2012. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. oktoober 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 25, 27.1.2012, lk 55.

2

---

LISA

| Nr | 61/TQ44 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Kalavaru | JAX/2A-14 |
| Liik | Stauriidid (Trachurus spp.) |
| Piirkond | IIa ja IVa püügipiirkonna ELi veed; VI, VIIa-c,VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna EL ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed |
| Kuupäev | 5.10.2012 |

Nr

61/TQ44

Liikmesriik

Hispaania

Kalavaru

JAX/2A-14

Liik

Stauriidid (Trachurus spp.)

Piirkond

IIa ja IVa püügipiirkonna ELi veed; VI, VIIa-c,VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna EL ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

Kuupäev

5.10.2012

---

| 25.10.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 295/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 295/9

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 984/2012,

24. oktoober 2012,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 391/2007, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 861/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses liikmesriikide kuludega, mis tekivad ühise kalanduspoliitika suhtes kohaldatavate seire- ja kontrollikavade rakendamise tõttu

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. mai 2006. aasta määrust (EÜ) nr 861/2006, millega kehtestatakse ühenduse finantsmeetmed ühise kalanduspoliitika rakendamiseks ja mereõiguse valdkonnas, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liit on rahastanud liikmesriikide poolt kalanduse kontrolli ja rakendamise valdkonnas võetud meetmeid alates 1990. aastast kooskõlas nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruses (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) (2) sätestatud eesmärkidega. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liit on rahastanud liikmesriikide poolt kalanduse kontrolli ja rakendamise valdkonnas võetud meetmeid alates 1990. aastast kooskõlas nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruses (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) (2) sätestatud eesmärkidega.

| (2) | Määruses (EÜ) nr 861/2006 on lisaks muudele meetmetele sätestatud ELi finantsmeetmed kalanduse kontrolli, inspekteerimise ja järelevalve kulude jaoks ajavahemikul 2007–2013. Komisjoni määrusega (EÜ) nr 391/2007 (3) on kehtestatud nende meetmete rakendamise üksikasjalikud eeskirjad. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 861/2006 on lisaks muudele meetmetele sätestatud ELi finantsmeetmed kalanduse kontrolli, inspekteerimise ja järelevalve kulude jaoks ajavahemikul 2007–2013. Komisjoni määrusega (EÜ) nr 391/2007 (3) on kehtestatud nende meetmete rakendamise üksikasjalikud eeskirjad.

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 693/2011 (4) on muudetud kuupäeva, mis ajaks liikmesriigid peavad komisjonile esitama iga-aastase kalanduse kontrollikava. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 693/2011 (4) on muudetud kuupäeva, mis ajaks liikmesriigid peavad komisjonile esitama iga-aastase kalanduse kontrollikava.

| (4) | Lihtsustamise eesmärgil ning mõnede investeeringute madalaid kulusid arvestades on asjakohane aktsepteerida alla 40 000-eurose maksumusega projekte ilma liikmesriikidelt põhjendust nõudmata. |
| --- | --- |

(4)

Lihtsustamise eesmärgil ning mõnede investeeringute madalaid kulusid arvestades on asjakohane aktsepteerida alla 40 000-eurose maksumusega projekte ilma liikmesriikidelt põhjendust nõudmata.

| (5) | Eelmaksetaotlusi tõendavate dokumentide suhtes kehtivad eeskirjad tuleks viia vastavusse komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (5) asjakohaste sätetega. |
| --- | --- |

(5)

Eelmaksetaotlusi tõendavate dokumentide suhtes kehtivad eeskirjad tuleks viia vastavusse komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (5) asjakohaste sätetega.

| (6) | Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgi peaks liikmesriikidel olema selge arusaam eeskirjadest, mida nad peavad järgima, et saada kalanduse kontrolli ja rakendamise valdkonnas kulude tekkimise korral ELi finantsabi. |
| --- | --- |

(6)

Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgi peaks liikmesriikidel olema selge arusaam eeskirjadest, mida nad peavad järgima, et saada kalanduse kontrolli ja rakendamise valdkonnas kulude tekkimise korral ELi finantsabi.

| (7) | Eeskirju, mida kohaldatakse ELi rahalise toetuse andmisel liikmesriikide kontrollikavade suhtes, tuleks lihtsustada ja selgemaks muuta. |
| --- | --- |

(7)

Eeskirju, mida kohaldatakse ELi rahalise toetuse andmisel liikmesriikide kontrollikavade suhtes, tuleks lihtsustada ja selgemaks muuta.

| (8) | Kontrolli ja rakendamise valdkonnas võivad investeeringuid teha pädevad riiklikud asutused, haldusasutused või erasektor. Sellega seoses tuleks kohandada kuluaruannet. |
| --- | --- |

(8)

Kontrolli ja rakendamise valdkonnas võivad investeeringuid teha pädevad riiklikud asutused, haldusasutused või erasektor. Sellega seoses tuleks kohandada kuluaruannet.

| (9) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 391/2007 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 391/2007 vastavalt muuta.

| (10) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 391/2007 muudetakse järgmiselt.

| (1) | Artikli 3 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Liikmesriigid, kes soovivad saada rahalist toetust määruse (EÜ) nr 861/2006 artikli 8 punkti a kohaselt tekkinud kulude katmiseks, esitavad komisjonile iga-aastase kalanduse kontrolli kava asjakohasele rakendusaastale eelneva aasta 15. novembriks.” |
| --- | --- |

(1)

Artikli 3 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid, kes soovivad saada rahalist toetust määruse (EÜ) nr 861/2006 artikli 8 punkti a kohaselt tekkinud kulude katmiseks, esitavad komisjonile iga-aastase kalanduse kontrolli kava asjakohasele rakendusaastale eelneva aasta 15. novembriks.”

| (2) | Artikli 5 punkt c jäetakse välja. |
| --- | --- |

(2)

Artikli 5 punkt c jäetakse välja.

| (3) | Artikli 10 pealkiri asendatakse pealkirjaga „Eelmaksed”. |
| --- | --- |

(3)

Artikli 10 pealkiri asendatakse pealkirjaga „Eelmaksed”.

| (4) | Artikli 10 lõikes 1 asendatakse sõna „ettemaksena” sõnaga „eelmaksetena”. |
| --- | --- |

(4)

Artikli 10 lõikes 1 asendatakse sõna „ettemaksena” sõnaga „eelmaksetena”.

| (5) | Artikli 10 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Eelmakseid tehakse asjaomase ametkonna ja tarnija vahel sõlmitud lepingu alusel või mis tahes tõendavate dokumentide alusel, mis võimaldavad kontrollida, kas rahastatavad meetmed on kooskõlas lõikes 1 osutatud projektide tingimustega.” |
| --- | --- |

(5)

Artikli 10 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Eelmakseid tehakse asjaomase ametkonna ja tarnija vahel sõlmitud lepingu alusel või mis tahes tõendavate dokumentide alusel, mis võimaldavad kontrollida, kas rahastatavad meetmed on kooskõlas lõikes 1 osutatud projektide tingimustega.”

| (6) | IV lisa punkti a alapunkt iv asendatakse järgmisega:






  „(iv) | kursustel osalevate inspektorite, prokuröride, kohtunike ja kalurite ning koolituspersonali reisikulud;” |
| --- | --- | --- |

(6)

IV lisa punkti a alapunkt iv asendatakse järgmisega:

„(iv)

kursustel osalevate inspektorite, prokuröride, kohtunike ja kalurite ning koolituspersonali reisikulud;”

| (7) | V lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt h asendatakse järgmisega:






  „h) | riigiasutuste töötajate palgad ja hüvitised;” |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

V lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt h asendatakse järgmisega:

„h)

riigiasutuste töötajate palgad ja hüvitised;”

| b) | lisatakse punkt i:






  „i) | toetused.” |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse punkt i:

„i)

toetused.”

| (8) | VI lisa punkt x asendatakse järgmisega:






  „x) | kursuste ja seminaride korral tuleks lisada teave teema ja lektori kohta, osalejate nimekiri, kursuse toimumise kuupäev ja koht.” |
| --- | --- | --- |

(8)

VI lisa punkt x asendatakse järgmisega:

„x)

kursuste ja seminaride korral tuleks lisada teave teema ja lektori kohta, osalejate nimekiri, kursuse toimumise kuupäev ja koht.”

| (9) | VII lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

(9)

VII lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja aluslepingute kohaselt liikmesriikides vahetult kohaldatav.

Brüssel, 24. oktoober 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 160, 14.6.2006, lk 1.

1

(2)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

2

(3)  ELT L 97, 12.4.2007, lk 30.

3

(4)  ELT L 192, 22.7.2011, lk 33.

4

(5)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

5

---

LISA

„VII LISA

Kuluaruanne

KALANDUSTEGEVUSE KONTROLLI, INSPEKTEERIMISE JA JÄRELEVALVE SÜSTEEMIDE RAKENDAMISE RIIKLIKU KAVA ELLUVIIMISEL TEKKINUD KULUD (1)

Vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 391/2007 artiklile 11.

Komisjoni otsus nr _

Viide riiklikule õigusaktile (võimaluse korral) _

Mina, allakirjutanu _, esindades ametiasutust_, mis on vastutav asjaomaste rahastamis- ja kontrollimenetluste eest, tõendan siinkohal pärast kontrollimist, et kõik allpool esitatud summad esindavad heakskiidetud projektidele asjakohaste riiklike õigusaktide kohaselt 20_aastal makstud üldsummat ning on seotud nõukogu määruse (EÜ) nr 861/2006 artikli 8 punktis a nimetatud tegevustega:

| a) | arvutitehnika ja IT-võrgud | _eurot (2) |
| --- | --- | --- |
| b) | kaugkontrollitehnoloogia seadmed ning elektroonilised salvestus- ja sidevahendid | _eurot |
| c) | uute tehnoloogiate katseprojektid | _eurot |
| d) | kontrolliametnike väljaõppe- ja vahetusprogrammid | _eurot |
| e) | inspekteerimise ja vaatluse katseprogrammid | _eurot |
| f) | hinnang kontrolli valdkonnas tehtud riiklikele kulutustele | _eurot |
| g) | seminarid ja massiteabevahendid | _eurot |
| h) | laevade ja õhusõidukite hankimine ja moderniseerimine | _eurot |
| KOKKU | _eurot. |

a)

arvutitehnika ja IT-võrgud

_eurot (2)

b)

kaugkontrollitehnoloogia seadmed ning elektroonilised salvestus- ja sidevahendid

_eurot

c)

uute tehnoloogiate katseprojektid

_eurot

d)

kontrolliametnike väljaõppe- ja vahetusprogrammid

_eurot

e)

inspekteerimise ja vaatluse katseprogrammid

_eurot

f)

hinnang kontrolli valdkonnas tehtud riiklikele kulutustele

_eurot

g)

seminarid ja massiteabevahendid

_eurot

h)

laevade ja õhusõidukite hankimine ja moderniseerimine

_eurot

KOKKU

_eurot.

Samuti kinnitan, et kuluaruanne on õige ja maksetaotluses on võetud arvesse kõik tehtud tagasimaksed.

Toimingud on tehtud määruses (EÜ) nr 861/2006 ja määruses (EÜ) nr 391/2007 sätestatud eesmärkide ning määruse (EÜ) nr 2371/2002 kohaselt, eelkõige seoses järgmisega:

| — | vastavus määruses (EÜ) nr 391/2007 sätestatud tingimustele. Hankelepingute puhul kinnitan, et lepingud on sõlmitud majanduslikult soodsaima pakkumuse esitajaga, vältides sealjuures igasugust huvide konflikti, järgides läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõtteid ning (vajaduse korral) on vastavuses riiklike ehitus-, tarne- ja teenuslepingute sõlmimise korra koordineerimist käsitlevate liidu õigusaktidega; |
| --- | --- |

—

vastavus määruses (EÜ) nr 391/2007 sätestatud tingimustele. Hankelepingute puhul kinnitan, et lepingud on sõlmitud majanduslikult soodsaima pakkumuse esitajaga, vältides sealjuures igasugust huvide konflikti, järgides läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõtteid ning (vajaduse korral) on vastavuses riiklike ehitus-, tarne- ja teenuslepingute sõlmimise korra koordineerimist käsitlevate liidu õigusaktidega;

| — | juhtimis- ja kontrollimenetluste rakendamine eesmärgiga kontrollida kaasfinantseeritud toodete kohaletoimetamist ja kaasfinantseeritud teenuste osutamist, deklareeritud kulude vastavust tegelikkusele ning et ennetada, avastada ja kõrvaldada eeskirjade eiramisi, uurida pettusi ning nõuda tagasi põhjendamatult makstud summad. |
| --- | --- |

—

juhtimis- ja kontrollimenetluste rakendamine eesmärgiga kontrollida kaasfinantseeritud toodete kohaletoimetamist ja kaasfinantseeritud teenuste osutamist, deklareeritud kulude vastavust tegelikkusele ning et ennetada, avastada ja kõrvaldada eeskirjade eiramisi, uurida pettusi ning nõuda tagasi põhjendamatult makstud summad.

Lõpuks kinnitan, et ma olen / ei ole (3) saanud ettemakseid _ eespool nimetatud tegevus(t)e eest.

Kuluaruanne on korrektne.

Kuupäev,

Pädeva asutuse ametiisiku nimi trükitähtedega, tempel, ametinimetus ja allkiri

---

(1)  Määruse (EÜ) nr 861/2006 artikli 8 punkti a alapunktis i osutatud investeeringuid võivad teha pädevad riiklikud asutused, haldusasutused või erasektor.

1

(2)  Summa esitatuna kahe kümnendkoha täpsusega.

2

(3)  Mittevajalik läbi kriipsutada.”

3

---

| 25.10.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 295/12 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 295/12

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 985/2012,

24. oktoober 2012,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. oktoober 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 32,3 |
| MA | 56,0 |
| MK | 36,4 |
| ZZ | 41,6 |
| 0707 00 05 | MK | 25,7 |
| TR | 122,1 |
| ZZ | 73,9 |
| 0709 93 10 | TR | 116,3 |
| ZZ | 116,3 |
| 0805 50 10 | AR | 88,1 |
| CL | 85,7 |
| TR | 90,5 |
| ZA | 112,0 |
| ZZ | 94,1 |
| 0806 10 10 | BR | 262,0 |
| MK | 80,9 |
| TR | 155,8 |
| ZZ | 166,2 |
| 0808 10 80 | AR | 216,2 |
| CL | 148,8 |
| MK | 29,8 |
| NZ | 106,2 |
| ZA | 140,5 |
| ZZ | 128,3 |
| 0808 30 90 | CN | 60,3 |
| TR | 106,9 |
| ZZ | 83,6 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

32,3

MA

56,0

MK

36,4

ZZ

41,6

0707 00 05

MK

25,7

TR

122,1

ZZ

73,9

0709 93 10

TR

116,3

ZZ

116,3

0805 50 10

AR

88,1

CL

85,7

TR

90,5

ZA

112,0

ZZ

94,1

0806 10 10

BR

262,0

MK

80,9

TR

155,8

ZZ

166,2

0808 10 80

AR

216,2

CL

148,8

MK

29,8

NZ

106,2

ZA

140,5

ZZ

128,3

0808 30 90

CN

60,3

TR

106,9

ZZ

83,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 25.10.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 295/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 295/14

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,

9. oktoober 2012,

millega muudetakse rakendusotsust 2011/344/EL Portugalile liidu finantsabi andmise kohta

(2012/658/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. mai 2010. aasta määrust (EL) nr 407/2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism, (1) eelkõige selle artikli 3 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas nõukogu rakendusotsuse 2011/344/EL (2) artikli 3 lõikega 9 vaatas komisjon koos Rahvusvahelise Valuutafondiga (IMF) ning Euroopa Keskpangaga (EKP) konsulteerides viiendat korda läbi edusammud, mida Portugali ametiasutused on kokkulepitud meetmete rakendamisel majandusliku ja rahandusliku kohandamise programmi („programm”) alusel saavutanud, samuti nende tõhususe ning majandusliku ja sotsiaalse mõju. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas nõukogu rakendusotsuse 2011/344/EL (2) artikli 3 lõikega 9 vaatas komisjon koos Rahvusvahelise Valuutafondiga (IMF) ning Euroopa Keskpangaga (EKP) konsulteerides viiendat korda läbi edusammud, mida Portugali ametiasutused on kokkulepitud meetmete rakendamisel majandusliku ja rahandusliku kohandamise programmi („programm”) alusel saavutanud, samuti nende tõhususe ning majandusliku ja sotsiaalse mõju.

| (2) | Portugali majandus tasakaalustub oodatust kiiremini. Võrreldes stabiilse esimese kvartaliga vähenes reaalne sisemajanduse koguprodukt (SKP) 2012. aasta teises kvartalis oluliselt, st 1,2 %. Kogu aastaks prognoositav majanduslangus jääb muutumatule -3 % tasemele. Jooksevkonto puudujääk kahaneb oodatust kiiremini – kui vaid kaks aastat tagasi oli see peaaegu 10 % SKPst, siis 2012. aastal on see langenud 3 %-ni. Nimetatud kohanduse põhjuseks on hästi toimiv eksport ja impordi kiire vähenemine. Tulevikus mõjutab majandustegevust välisnõudluse vähenemine ja eelarve täiendav konsolideerimine. Seetõttu on SKP kasvuprognoosi 2013. ja 2014. aastaks korrigeeritud umbes ühe protsendipunkti võrra allapoole, st tasemele ligikaudu -1 % ja +1 %. |
| --- | --- |

(2)

Portugali majandus tasakaalustub oodatust kiiremini. Võrreldes stabiilse esimese kvartaliga vähenes reaalne sisemajanduse koguprodukt (SKP) 2012. aasta teises kvartalis oluliselt, st 1,2 %. Kogu aastaks prognoositav majanduslangus jääb muutumatule -3 % tasemele. Jooksevkonto puudujääk kahaneb oodatust kiiremini – kui vaid kaks aastat tagasi oli see peaaegu 10 % SKPst, siis 2012. aastal on see langenud 3 %-ni. Nimetatud kohanduse põhjuseks on hästi toimiv eksport ja impordi kiire vähenemine. Tulevikus mõjutab majandustegevust välisnõudluse vähenemine ja eelarve täiendav konsolideerimine. Seetõttu on SKP kasvuprognoosi 2013. ja 2014. aastaks korrigeeritud umbes ühe protsendipunkti võrra allapoole, st tasemele ligikaudu -1 % ja +1 %.

| (3) | Vaatamata eelarve täpsele täitmisele kulude poolel, nähtub kuni juulini esitatud andmetest, et 2012. aastal on eelarvelõhe võrdluses eelarvekavadega 13⁄4 % SKPst. Ehkki prognoositust kiirem kohandamine sisenõudluselt ekspordi suunas on rõõmustav, mõjutab see eelarve täitmist kahel viisil. Esiteks mõjutab see kõige negatiivsemalt tööjõumahukaid riigisiseseid majandussektoreid, näiteks ehitust, ja sellest tulenev kõrgem tööpuuduse määr on koormav sotsiaalkindlustuse eelarvele. Teiseks langeb tootmisest ja tarbimisest saadava maksutulu osakaal, tuues kaasa märkimisväärse tulude alalaekumise. Kasvutegurite mõju tuludele võimendavad kategooriasisesed nihked kõrgema maksumääraga kaupadelt, nagu kestvuskaubad, madalama maksumääraga igapäevaste tarbekaupade suunas. Samuti vähendab otsesest maksustamisest saadavat tulu see, et suureneb väiksema maksumääraga maksustavate isikute osakaal, sest väiksemat sissetulekut maksustatakse madalama määraga, mistõttu tulult saadav maksutulu väheneb. Kulutusi seevastu on tehtud plaanipäraselt ja eelarves ettenähtust rohkem on kokku hoitud töötajatele makstavatelt hüvitistelt. Eelarve täitmisele mõjuvad samuti soodsalt ootuspärasest madalamad intressimaksed ja liidu struktuurifondide ümberkorraldamine. Ehkki mõned ühekordsed tegurid võiksid eelarvelõhet 2012. aastal kahandada umbes 3⁄4 %-ni SKPst, kanduks 2013. ja 2014. aastasse üle suur lõhe – umbes 11⁄2 % SKPst, mistõttu ei ole eelarvekavas 2012.–2014. aastaks seatud eesmärke võimalik saavutada. |
| --- | --- |

(3)

Vaatamata eelarve täpsele täitmisele kulude poolel, nähtub kuni juulini esitatud andmetest, et 2012. aastal on eelarvelõhe võrdluses eelarvekavadega 13⁄4 % SKPst. Ehkki prognoositust kiirem kohandamine sisenõudluselt ekspordi suunas on rõõmustav, mõjutab see eelarve täitmist kahel viisil. Esiteks mõjutab see kõige negatiivsemalt tööjõumahukaid riigisiseseid majandussektoreid, näiteks ehitust, ja sellest tulenev kõrgem tööpuuduse määr on koormav sotsiaalkindlustuse eelarvele. Teiseks langeb tootmisest ja tarbimisest saadava maksutulu osakaal, tuues kaasa märkimisväärse tulude alalaekumise. Kasvutegurite mõju tuludele võimendavad kategooriasisesed nihked kõrgema maksumääraga kaupadelt, nagu kestvuskaubad, madalama maksumääraga igapäevaste tarbekaupade suunas. Samuti vähendab otsesest maksustamisest saadavat tulu see, et suureneb väiksema maksumääraga maksustavate isikute osakaal, sest väiksemat sissetulekut maksustatakse madalama määraga, mistõttu tulult saadav maksutulu väheneb. Kulutusi seevastu on tehtud plaanipäraselt ja eelarves ettenähtust rohkem on kokku hoitud töötajatele makstavatelt hüvitistelt. Eelarve täitmisele mõjuvad samuti soodsalt ootuspärasest madalamad intressimaksed ja liidu struktuurifondide ümberkorraldamine. Ehkki mõned ühekordsed tegurid võiksid eelarvelõhet 2012. aastal kahandada umbes 3⁄4 %-ni SKPst, kanduks 2013. ja 2014. aastasse üle suur lõhe – umbes 11⁄2 % SKPst, mistõttu ei ole eelarvekavas 2012.–2014. aastaks seatud eesmärke võimalik saavutada.

| (4) | Võttes arvesse tulude suurt alalaekumist ja pessimistlikumat kasvuväljavaadet, on puudujäägiga seotud eesmärke kohandatud 5,0 %-le SKPst 2012. aastal, 4,5 %-le 2013. aastal ja 2,5 %-le SKPst 2014. aastal. Kuna hinnangute kohaselt ei suuda valitsus eelarvelõhet oluliselt kontrollida, näib olevat asjakohane puudujäägiga seotud eesmärgid osaliseks kohandamiseks läbi vaadata. Isegi läbivaadatud eesmärkide korral tuleb 2013. ja 2014. aastal teha märkimisväärseid konsolideerimisalaseid jõupingutusi – vastavalt mahus 3 % ja 13⁄4 % SKPst. Programmi usaldusväärsuse säilitamiseks on vaja kohandamist teataval määral kiirendada. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse tulude suurt alalaekumist ja pessimistlikumat kasvuväljavaadet, on puudujäägiga seotud eesmärke kohandatud 5,0 %-le SKPst 2012. aastal, 4,5 %-le 2013. aastal ja 2,5 %-le SKPst 2014. aastal. Kuna hinnangute kohaselt ei suuda valitsus eelarvelõhet oluliselt kontrollida, näib olevat asjakohane puudujäägiga seotud eesmärgid osaliseks kohandamiseks läbi vaadata. Isegi läbivaadatud eesmärkide korral tuleb 2013. ja 2014. aastal teha märkimisväärseid konsolideerimisalaseid jõupingutusi – vastavalt mahus 3 % ja 13⁄4 % SKPst. Programmi usaldusväärsuse säilitamiseks on vaja kohandamist teataval määral kiirendada.

| (5) | Läbivaadatud eelarve-eesmärkide aluseks on mitmesugused struktuurilised kulu- ja tulumeetmed. 2012. aastal tuleks veel võtta meetmeid mahus 1⁄4 % SKPst, et saavutada eesmärk 5 % SKPst. See hõlmab muu hulgas kulude külmutamist ja teatavate 2013. aastaks kavandatud meetmete võimalikult kiiret rakendamist. 2013. aasta eelarvesse lisatakse konsolideerimismeetmed mahus 3 % SKPst, et saavutada eesmärk 4,5 % SKPst. Nimetatud meetmed hõlmavad järgmist: palgakulude vähendamine (peamiselt töötajate arvu vähendamine avalikus sektoris), vahetarbimise vähendamine, sotsiaaltoetuste kärpimine, tervishoiusektori täiendav ratsionaliseerimine, kapitalimahutustega seotud kulude vähendamine, tulude suurendamine tänu üksikisiku tulumaksu reformimisele, mis hõlmab maksustruktuuri lihtsustamist, maksubaasi laiendamist teatavate maksusoodustuste kõrvaldamise abil ja keskmise maksumäära tõstmist koos astmelisuse samaaegse suurendamisega, samuti ettevõtte tulumaksubaasi laiendamist seeläbi, et kõrvaldatakse intresside mahaarvamise võimalus, aktsiisimaksude tõstmist ja omandi maksustamise korra muutmist. On algatatud põhjalik kulude läbivaatamine, et määrata kindlaks kulukärped (kahe aasta jooksul 4 miljardit eurot), mille abil saavutada 2014. aastal eelarvepuudujääk 2,5 % SKPst. |
| --- | --- |

(5)

Läbivaadatud eelarve-eesmärkide aluseks on mitmesugused struktuurilised kulu- ja tulumeetmed. 2012. aastal tuleks veel võtta meetmeid mahus 1⁄4 % SKPst, et saavutada eesmärk 5 % SKPst. See hõlmab muu hulgas kulude külmutamist ja teatavate 2013. aastaks kavandatud meetmete võimalikult kiiret rakendamist. 2013. aasta eelarvesse lisatakse konsolideerimismeetmed mahus 3 % SKPst, et saavutada eesmärk 4,5 % SKPst. Nimetatud meetmed hõlmavad järgmist: palgakulude vähendamine (peamiselt töötajate arvu vähendamine avalikus sektoris), vahetarbimise vähendamine, sotsiaaltoetuste kärpimine, tervishoiusektori täiendav ratsionaliseerimine, kapitalimahutustega seotud kulude vähendamine, tulude suurendamine tänu üksikisiku tulumaksu reformimisele, mis hõlmab maksustruktuuri lihtsustamist, maksubaasi laiendamist teatavate maksusoodustuste kõrvaldamise abil ja keskmise maksumäära tõstmist koos astmelisuse samaaegse suurendamisega, samuti ettevõtte tulumaksubaasi laiendamist seeläbi, et kõrvaldatakse intresside mahaarvamise võimalus, aktsiisimaksude tõstmist ja omandi maksustamise korra muutmist. On algatatud põhjalik kulude läbivaatamine, et määrata kindlaks kulukärped (kahe aasta jooksul 4 miljardit eurot), mille abil saavutada 2014. aastal eelarvepuudujääk 2,5 % SKPst.

| (6) | Paika on pandud valitsemissektori kulutuste kontrollimise vahendid. Kuigi rakendatakse uut kohustuste kontrollimise süsteemi, on vaja tagada selle täielik järgimine, et vältida uute maksevõlgnevuste kuhjumist. Tuleks vähendada eelarve killustatust ja võtta ulatuslikke meetmeid kuluka ebatõhususe kõrvaldamiseks. See hõlmab riigile kuuluvate ettevõtete kahjumi ohjeldamist, uusi läbirääkimisi avaliku ja erasektori partnerlussuhete üle ning jõupingutusi täiendava kokkuhoiu saavutamiseks tervishoiusektoris. |
| --- | --- |

(6)

Paika on pandud valitsemissektori kulutuste kontrollimise vahendid. Kuigi rakendatakse uut kohustuste kontrollimise süsteemi, on vaja tagada selle täielik järgimine, et vältida uute maksevõlgnevuste kuhjumist. Tuleks vähendada eelarve killustatust ja võtta ulatuslikke meetmeid kuluka ebatõhususe kõrvaldamiseks. See hõlmab riigile kuuluvate ettevõtete kahjumi ohjeldamist, uusi läbirääkimisi avaliku ja erasektori partnerlussuhete üle ning jõupingutusi täiendava kokkuhoiu saavutamiseks tervishoiusektoris.

| (7) | Võttes arvesse komisjoni praegusi prognoose SKP nominaalkasvu kohta (-1,0 % 2011. aastal, -2,7 % 2012. aastal, 0,3 % 2013. aastal ja 2,2 % 2014. aastal) ning läbivaadatud eelarve-eesmärke, kujuneb valitsemissektori võla suhe SKPsse eeldatavalt järgmiselt: 2011. aastal 107,8 %, 2012. aastal 119,1 %, 2013. aastal 123,7 % ja 2014. aastal 123,6 %. Võla suhe SKPsse stabiliseeruks seega tasemel alla 124 % ja hakkaks 2014. aastal kahanema, eeldusel et eelarvepuudujääk ka edaspidi väheneb. Võla kujunemist mõjutavad mitmesugused eelarvevälised tehingud, sealhulgas mahukad finantsvarade omandamised, eelkõige võimalikuks pankade rekapitaliseerimiseks ja riigile kuuluvate ettevõtete rahastamiseks, ning erinevused tekke- ja kassapõhiste intressimaksete vahel. |
| --- | --- |

(7)

Võttes arvesse komisjoni praegusi prognoose SKP nominaalkasvu kohta (-1,0 % 2011. aastal, -2,7 % 2012. aastal, 0,3 % 2013. aastal ja 2,2 % 2014. aastal) ning läbivaadatud eelarve-eesmärke, kujuneb valitsemissektori võla suhe SKPsse eeldatavalt järgmiselt: 2011. aastal 107,8 %, 2012. aastal 119,1 %, 2013. aastal 123,7 % ja 2014. aastal 123,6 %. Võla suhe SKPsse stabiliseeruks seega tasemel alla 124 % ja hakkaks 2014. aastal kahanema, eeldusel et eelarvepuudujääk ka edaspidi väheneb. Võla kujunemist mõjutavad mitmesugused eelarvevälised tehingud, sealhulgas mahukad finantsvarade omandamised, eelkõige võimalikuks pankade rekapitaliseerimiseks ja riigile kuuluvate ettevõtete rahastamiseks, ning erinevused tekke- ja kassapõhiste intressimaksete vahel.

| (8) | Pangandussüsteemi likviidsuse ja maksevõime tingimused on pärast neljandat läbivaatamist paranenud; nendes kajastub käimasolev finantsvõimenduse vähendamine, eurosüsteemi pakutav erakorraline likviidsustoetus ja kapitali suurendamine üle 7 miljardi euro. Pangad esitasid oma ajakohastatud rahastamis- ja kapitalikavad (4. väljaanne). Vaatamata pisut väiksemale optimismile hoiuste kasvu osas, loodavad kõik pangad 2014. aastaks saavutada soovitusliku eesmärgi, milleks on laenude ja hoiuste suhe 120 %. Üldiselt rakendatakse konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitlevat vastastikuse mõistmise memorandumit („vastastikuse mõistmise memorandum”) finantssektoris kooskõlas finantsstabiilsuse säilitamiseks kavandatud eesmärkidega. Mõni pank peab veel pingutama, et saavutada aasta lõpuks Banco de Portugali seatud eesmärki 2012. aastaks, so esimese taseme põhiomavahendite määra 10 %. |
| --- | --- |

(8)

Pangandussüsteemi likviidsuse ja maksevõime tingimused on pärast neljandat läbivaatamist paranenud; nendes kajastub käimasolev finantsvõimenduse vähendamine, eurosüsteemi pakutav erakorraline likviidsustoetus ja kapitali suurendamine üle 7 miljardi euro. Pangad esitasid oma ajakohastatud rahastamis- ja kapitalikavad (4. väljaanne). Vaatamata pisut väiksemale optimismile hoiuste kasvu osas, loodavad kõik pangad 2014. aastaks saavutada soovitusliku eesmärgi, milleks on laenude ja hoiuste suhe 120 %. Üldiselt rakendatakse konkreetseid majanduspoliitilisi tingimusi käsitlevat vastastikuse mõistmise memorandumit („vastastikuse mõistmise memorandum”) finantssektoris kooskõlas finantsstabiilsuse säilitamiseks kavandatud eesmärkidega. Mõni pank peab veel pingutama, et saavutada aasta lõpuks Banco de Portugali seatud eesmärki 2012. aastaks, so esimese taseme põhiomavahendite määra 10 %.

| (9) | Reformid konkurentsivõime, tööhõive ja kasvupotentsiaali tõstmiseks edenevad üldjoontes hästi. 2012. aasta augustis jõustus läbivaadatud tööseadustik. 2012. aasta septembri lõpuks on kavandatud veelgi oluliselt reformida lahkumishüvitiste ja kollektiivläbirääkimiste valdkonda. Portugali valitsus võttis hiljuti vastu mitu aktiivse tööturupoliitika suunda, et parandada riiklike tööturuasutuste toimimist, toetada töökohtade loomist, suurendada töötute aktiivsust ja pakkuda neile tõhusamaid koolitusvõimalusi. Hästi edeneb tsiviilkohtumenetluse ja kohtukorralduse valdkonna kohtureform, millega kiirendatakse tsiviil- ja ärivaidluste lahendamist ning kõrvaldatakse kohtusüsteemi piirangud. On astutud samme kutsekvalifikatsioonide tunnustamise raamistiku parandamiseks – vastu on võetud muudatused seaduses, millega võetakse üle Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta, (3) samuti on Portugali valitsus vastu võtnud seaduseelnõu, mille eesmärk on parandada rangelt reguleeritud kutsealade toimimist. Ühtlases tempos on edenenud töö Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta diretktiivi 2006/123/EÜ (teenuste kohta siseturul) (4) rakendamisel seoses valdkondlike õigusaktidega; ülejäänud vajalikud seadusemuudatused võetakse eeldatavalt vastu 2012. aasta lõpuks. Väga oluline roll halduskoormuse vähendamisel on täiendavatel jõupingutustel, et rakendada eelnevat heakskiitu mittevajavate projektide algatust ja luua ühtsed kontaktpunktid, mis on ette nähtud direktiiviga 2006/123/EÜ. Selleks et lihtsustada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate juurdepääsu rahastamisele, on Portugali valitsus kohustunud võtma vajaduse korral vastu mitu täiendavat algatust, sealhulgas mehhanismid, millega suurendada VKEde orienteeritust ekspordile. |
| --- | --- |

(9)

Reformid konkurentsivõime, tööhõive ja kasvupotentsiaali tõstmiseks edenevad üldjoontes hästi. 2012. aasta augustis jõustus läbivaadatud tööseadustik. 2012. aasta septembri lõpuks on kavandatud veelgi oluliselt reformida lahkumishüvitiste ja kollektiivläbirääkimiste valdkonda. Portugali valitsus võttis hiljuti vastu mitu aktiivse tööturupoliitika suunda, et parandada riiklike tööturuasutuste toimimist, toetada töökohtade loomist, suurendada töötute aktiivsust ja pakkuda neile tõhusamaid koolitusvõimalusi. Hästi edeneb tsiviilkohtumenetluse ja kohtukorralduse valdkonna kohtureform, millega kiirendatakse tsiviil- ja ärivaidluste lahendamist ning kõrvaldatakse kohtusüsteemi piirangud. On astutud samme kutsekvalifikatsioonide tunnustamise raamistiku parandamiseks – vastu on võetud muudatused seaduses, millega võetakse üle Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta, (3) samuti on Portugali valitsus vastu võtnud seaduseelnõu, mille eesmärk on parandada rangelt reguleeritud kutsealade toimimist. Ühtlases tempos on edenenud töö Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta diretktiivi 2006/123/EÜ (teenuste kohta siseturul) (4) rakendamisel seoses valdkondlike õigusaktidega; ülejäänud vajalikud seadusemuudatused võetakse eeldatavalt vastu 2012. aasta lõpuks. Väga oluline roll halduskoormuse vähendamisel on täiendavatel jõupingutustel, et rakendada eelnevat heakskiitu mittevajavate projektide algatust ja luua ühtsed kontaktpunktid, mis on ette nähtud direktiiviga 2006/123/EÜ. Selleks et lihtsustada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate juurdepääsu rahastamisele, on Portugali valitsus kohustunud võtma vajaduse korral vastu mitu täiendavat algatust, sealhulgas mehhanismid, millega suurendada VKEde orienteeritust ekspordile.

| (10) | Toetudes sõltumatule aruandele peamiste riiklike reguleerivate asutuste kohta, valmistab Portugal ette raamseaduse, millega kaitstakse avalikku huvi ja tõhustatakse turgu. Raamseadusega tagatakse reguleeriva asutuse sõltumatus ning rahanduslik, halduslik ja juhtimisalane autonoomia, et asutus täidaks oma kohustusi täielikus kooskõlas liidu õigusega. Tänu raamseadusele on konkurentsiasutusel võimalik ka tõhusamalt tagada konkurentsieeskirjade täitmine ning seega toetab ja täiendab see hiljuti vastu võetud konkurentsiseaduse mõju. |
| --- | --- |

(10)

Toetudes sõltumatule aruandele peamiste riiklike reguleerivate asutuste kohta, valmistab Portugal ette raamseaduse, millega kaitstakse avalikku huvi ja tõhustatakse turgu. Raamseadusega tagatakse reguleeriva asutuse sõltumatus ning rahanduslik, halduslik ja juhtimisalane autonoomia, et asutus täidaks oma kohustusi täielikus kooskõlas liidu õigusega. Tänu raamseadusele on konkurentsiasutusel võimalik ka tõhusamalt tagada konkurentsieeskirjade täitmine ning seega toetab ja täiendab see hiljuti vastu võetud konkurentsiseaduse mõju.

| (11) | Vastastikuse mõistmise memorandumi viiendasse versiooni on lisatud lõik, milles käsitletakse ettevõtjasõbraliku litsentsimiskeskkonna edendamist ning on esitatud täpsem ajakava ja konkreetsed vahe-eesmärgid seoses teatavate oluliste õiguslike vahendite läbivaatamisega (näiteks litsentsimiskord keskkonna ja territoriaalse planeerimise ning tööstuse, kaubanduse ja turismi valdkonnas). |
| --- | --- |

(11)

Vastastikuse mõistmise memorandumi viiendasse versiooni on lisatud lõik, milles käsitletakse ettevõtjasõbraliku litsentsimiskeskkonna edendamist ning on esitatud täpsem ajakava ja konkreetsed vahe-eesmärgid seoses teatavate oluliste õiguslike vahendite läbivaatamisega (näiteks litsentsimiskord keskkonna ja territoriaalse planeerimise ning tööstuse, kaubanduse ja turismi valdkonnas).

| (12) | Seda arengut arvestades tuleks rakendusotsust 2011/344/EL muuta, |
| --- | --- |

(12)

Seda arengut arvestades tuleks rakendusotsust 2011/344/EL muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse 2011/344/EL artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

| 1) | lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:
  „3.   Valitsemissektori eelarve puudujääk ei tohi vastavalt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse nõuetele ületada 2011. aastal 5,9 % SKPst, 2012. aastal 5,0 % SKPst, 2013. aastal 4,5 % SKPst ja 2014. aastal 2,5 % SKPst. Eelarvepuudujäägi arvutamisel ei võeta arvesse selliste meetmete võimalikku mõju eelarvele, millega Portugali valitsus toetab panku finantssektoristrateegia raames. Eelarve konsolideerimine tagatakse kvaliteetsete püsivate meetmetega, vähendades konsolideerimise mõju haavatavamatele elanikkonnarühmadele.
  4.   Portugal võtab lõigetes 5–8 esitatud meetmed vastu enne osutatud aasta lõppu, kusjuures täpsed tähtajad aastateks 2011–2014 määratakse kindlaks vastastikuse mõistmise memorandumis. Sihttasemetest kõrvalekaldumise korral on Portugal valmis võtma täiendavaid konsolideerimismeetmeid, et viia puudujääk 2014. aastaks alla 3 % SKPst.”; |
| --- | --- |

1)

lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„3.   Valitsemissektori eelarve puudujääk ei tohi vastavalt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse nõuetele ületada 2011. aastal 5,9 % SKPst, 2012. aastal 5,0 % SKPst, 2013. aastal 4,5 % SKPst ja 2014. aastal 2,5 % SKPst. Eelarvepuudujäägi arvutamisel ei võeta arvesse selliste meetmete võimalikku mõju eelarvele, millega Portugali valitsus toetab panku finantssektoristrateegia raames. Eelarve konsolideerimine tagatakse kvaliteetsete püsivate meetmetega, vähendades konsolideerimise mõju haavatavamatele elanikkonnarühmadele.

4.   Portugal võtab lõigetes 5–8 esitatud meetmed vastu enne osutatud aasta lõppu, kusjuures täpsed tähtajad aastateks 2011–2014 määratakse kindlaks vastastikuse mõistmise memorandumis. Sihttasemetest kõrvalekaldumise korral on Portugal valmis võtma täiendavaid konsolideerimismeetmeid, et viia puudujääk 2014. aastaks alla 3 % SKPst.”;

| 2) | lõiked 6–9 asendatakse järgmisega:
  „6.   Portugal võtab 2012. aastal kooskõlas vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud tingimustega vastu järgmised meetmed:






  a) | 2012. aastal ei ületa valitsemissektori eelarve puudujääk 5,0 % SKPst. Portugal jätkab eelarveseisundi hoolikat jälgimist ja rakendab täiendavaid poliitikakohandusi, et saavutada 2012. aastaks seatud eesmärk. Selleks külmutab Portugal mõned 2012. aasta eelarveassigneeringud investeerimisprojektidele, millega ei ole veel alustatud; suurendab tempelmakse suure väärtusega vara pealt; tõstab investeerimistulu maksumäärasid; rakendab võimalikult kiiresti teatavaid 2013. aasta eelarvemeetmeid, mis mõjutavad sotsiaalhüvitisi; rakendab täiendavaid meetmeid, millega hoitakse kokku vahetarbimiselt ja suurendatakse muud tulu, et tagada 2012. aasta eelarvepuudujäägiga seotud eesmärgi saavutamine; |
| --- | --- | --- |

2)

lõiked 6–9 asendatakse järgmisega:

„6.   Portugal võtab 2012. aastal kooskõlas vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud tingimustega vastu järgmised meetmed:

a)

2012. aastal ei ületa valitsemissektori eelarve puudujääk 5,0 % SKPst. Portugal jätkab eelarveseisundi hoolikat jälgimist ja rakendab täiendavaid poliitikakohandusi, et saavutada 2012. aastaks seatud eesmärk. Selleks külmutab Portugal mõned 2012. aasta eelarveassigneeringud investeerimisprojektidele, millega ei ole veel alustatud; suurendab tempelmakse suure väärtusega vara pealt; tõstab investeerimistulu maksumäärasid; rakendab võimalikult kiiresti teatavaid 2013. aasta eelarvemeetmeid, mis mõjutavad sotsiaalhüvitisi; rakendab täiendavaid meetmeid, millega hoitakse kokku vahetarbimiselt ja suurendatakse muud tulu, et tagada 2012. aasta eelarvepuudujäägiga seotud eesmärgi saavutamine;

| b) | Portugal seab eesmärgiks kärpida kulusid 2012. aastal vähemalt 6,8 miljardi euro võrra, sealhulgas vähendada avaliku sektori palkasid ja tööhõivet; kärpida pensione; korraldada põhjalikult ümber keskvalitsuse tegevus ning kõrvaldada kattuvused ja muu ebatõhusus; vähendada ülekandeid riigile kuuluvatele ettevõtetele; reorganiseerida omavalitsused ja vallad ning vähendada nende arvu; kärpida haridus- ja tervishoiukulusid; vähendada piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele tehtavaid makseid ning alandada kapitalikulusid ja muid kulusid vastavalt programmile; |
| --- | --- |

b)

Portugal seab eesmärgiks kärpida kulusid 2012. aastal vähemalt 6,8 miljardi euro võrra, sealhulgas vähendada avaliku sektori palkasid ja tööhõivet; kärpida pensione; korraldada põhjalikult ümber keskvalitsuse tegevus ning kõrvaldada kattuvused ja muu ebatõhusus; vähendada ülekandeid riigile kuuluvatele ettevõtetele; reorganiseerida omavalitsused ja vallad ning vähendada nende arvu; kärpida haridus- ja tervishoiukulusid; vähendada piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele tehtavaid makseid ning alandada kapitalikulusid ja muid kulusid vastavalt programmile;

| c) | tulude poolel rakendab Portugal tulude suurendamise meetmeid vähemalt 3 miljardit eurot, sealhulgas laiendab käibemaksubaasi, piirates maksuvabastusi ja vaadates läbi selliste kaupade ja teenuste loetelud, mille suhtes kohaldatakse vähendatud, keskmist ja kõrget maksumäära; suurendab aktsiisimaksusid; laiendab ettevõtte ja üksikisiku tulumaksu baasi, piirates maksudest mahaarvamisi ja eriskeeme; ühtlustab pensionide ja töötasu suhtes kohaldatavaid üksikisiku tulumaksu mahaarvamisi ning teeb muudatusi omandi maksustamisel, vähendades oluliselt maksuvabastuse võimalusi. Kõnealuseid meetmeid täiendatakse maksudest kõrvalehoidumise, maksupettuste ja maksustamiseeskirjade eiramise vastaste meetmetega; |
| --- | --- |

c)

tulude poolel rakendab Portugal tulude suurendamise meetmeid vähemalt 3 miljardit eurot, sealhulgas laiendab käibemaksubaasi, piirates maksuvabastusi ja vaadates läbi selliste kaupade ja teenuste loetelud, mille suhtes kohaldatakse vähendatud, keskmist ja kõrget maksumäära; suurendab aktsiisimaksusid; laiendab ettevõtte ja üksikisiku tulumaksu baasi, piirates maksudest mahaarvamisi ja eriskeeme; ühtlustab pensionide ja töötasu suhtes kohaldatavaid üksikisiku tulumaksu mahaarvamisi ning teeb muudatusi omandi maksustamisel, vähendades oluliselt maksuvabastuse võimalusi. Kõnealuseid meetmeid täiendatakse maksudest kõrvalehoidumise, maksupettuste ja maksustamiseeskirjade eiramise vastaste meetmetega;

| d) | Portugal võtab jätkuvalt vastu meetmeid, et tugevdada riigi rahanduse juhtimist. Portugal rakendab eelarve uue raamseadusega ette nähtud meetmeid, sealhulgas kehtestab keskpika perioodi eelarveraamistiku. Tugevdatakse märkimisväärselt kohalikku ja piirkondlikku eelarveraamistikku, eelkõige viiakse vastavad finantseerimisseadused kooskõlla eelarve raamseaduse nõuetega. Portugal tõhustab riigi rahanduse aruandlust ja järelevalvet ning tugevdab eelarve täitmise eeskirju ja menetlusi. Portugali valitsus rakendab maksevõlgnevuste valideerimise ja arveldamise strateegiat ning tõhustab kohustuste kontrollimise seaduse rakendamist, et vältida uute maksevõlgnevuste tekkimist. Portugal rakendab avaliku ja erasektori partnerluse uut õiguslikku ja institutsioonilist raamistikku. Avaliku ja erasektori partnerlussuhteid ei algatata enne, kui uus raamistik on täielikult rakendunud. Portugal koostab rahvusvahelise auditifirma tehtud uuringule toetudes ja täielikus kooskõlas liidu kohaldatavate õigusaktidega üksikasjaliku strateegilise kava, et saada olulist eelarvetulu ning samal ajal vähendada võlakoormat ja tagada valitsemissektori kohustuste püsiv vähendamine. Portugal võtab vastu õigusakti, millega reguleeritakse riigile kuuluvate ettevõtete asutamist ja toimimist riigi, piirkonna ja kohaliku omavalitsuse tasandil; |
| --- | --- |

d)

Portugal võtab jätkuvalt vastu meetmeid, et tugevdada riigi rahanduse juhtimist. Portugal rakendab eelarve uue raamseadusega ette nähtud meetmeid, sealhulgas kehtestab keskpika perioodi eelarveraamistiku. Tugevdatakse märkimisväärselt kohalikku ja piirkondlikku eelarveraamistikku, eelkõige viiakse vastavad finantseerimisseadused kooskõlla eelarve raamseaduse nõuetega. Portugal tõhustab riigi rahanduse aruandlust ja järelevalvet ning tugevdab eelarve täitmise eeskirju ja menetlusi. Portugali valitsus rakendab maksevõlgnevuste valideerimise ja arveldamise strateegiat ning tõhustab kohustuste kontrollimise seaduse rakendamist, et vältida uute maksevõlgnevuste tekkimist. Portugal rakendab avaliku ja erasektori partnerluse uut õiguslikku ja institutsioonilist raamistikku. Avaliku ja erasektori partnerlussuhteid ei algatata enne, kui uus raamistik on täielikult rakendunud. Portugal koostab rahvusvahelise auditifirma tehtud uuringule toetudes ja täielikus kooskõlas liidu kohaldatavate õigusaktidega üksikasjaliku strateegilise kava, et saada olulist eelarvetulu ning samal ajal vähendada võlakoormat ja tagada valitsemissektori kohustuste püsiv vähendamine. Portugal võtab vastu õigusakti, millega reguleeritakse riigile kuuluvate ettevõtete asutamist ja toimimist riigi, piirkonna ja kohaliku omavalitsuse tasandil;

| e) | Portugal kohaldab uusi õigusakte, et reorganiseerida kohalikud omavalitsusüksused ja vähendada oluliselt nende arvu. Kõnealused muudatused jõustuvad kohalike omavalitsuste järgmiste valimiste alguseks. Lisaks sellele suurendab Portugal jõupingutusi avaliku sektori toimimise tõhustamiseks, vähendades valitsemissektori kõigil tasanditel üksuste arvu ja parandades ülesannete jaotust; |
| --- | --- |

e)

Portugal kohaldab uusi õigusakte, et reorganiseerida kohalikud omavalitsusüksused ja vähendada oluliselt nende arvu. Kõnealused muudatused jõustuvad kohalike omavalitsuste järgmiste valimiste alguseks. Lisaks sellele suurendab Portugal jõupingutusi avaliku sektori toimimise tõhustamiseks, vähendades valitsemissektori kõigil tasanditel üksuste arvu ja parandades ülesannete jaotust;

| f) | Portugal täiustab tuluhaldusreformi, tugevdades sidemeid Autoridade Tributária e Aduaneira (maksu- ja tolliamet) ja sotsiaalkindlustusmaksude kogumisüksuste vahel, vähendades omavalitsusasutuste arvu ja kõrvaldades olemasolevad puudused maksuarbitraažisüsteemis; |
| --- | --- |

f)

Portugal täiustab tuluhaldusreformi, tugevdades sidemeid Autoridade Tributária e Aduaneira (maksu- ja tolliamet) ja sotsiaalkindlustusmaksude kogumisüksuste vahel, vähendades omavalitsusasutuste arvu ja kõrvaldades olemasolevad puudused maksuarbitraažisüsteemis;

| g) | Portugal rakendab Madeira autonoomse piirkonnaga kokkulepitud rahastamiskorda; |
| --- | --- |

g)

Portugal rakendab Madeira autonoomse piirkonnaga kokkulepitud rahastamiskorda;

| h) | Portugal võtab vastu meetmed, et suurendada riigile kuuluvate ettevõtete tõhusust ja jätkusuutlikkust nii riigi, piirkonna kui ka kohaliku omavalitsuse tasandil. Portugal otsib võimalusi hallata riigile kuuluvate ettevõtete (sh Parpública) suurt võlakoormust ning parandada turupõhise rahastamise tingimusi. Portugal seab eesmärgiks saavutada tegevuse tasakaal sektorite tasandil 2012. aasta lõpuks; |
| --- | --- |

h)

Portugal võtab vastu meetmed, et suurendada riigile kuuluvate ettevõtete tõhusust ja jätkusuutlikkust nii riigi, piirkonna kui ka kohaliku omavalitsuse tasandil. Portugal otsib võimalusi hallata riigile kuuluvate ettevõtete (sh Parpública) suurt võlakoormust ning parandada turupõhise rahastamise tingimusi. Portugal seab eesmärgiks saavutada tegevuse tasakaal sektorite tasandil 2012. aasta lõpuks;

| i) | Portugal jätkab erastamiskava rakendamist. Praegu on käimas Caixa Geral de Depositos’e kindlustusharu Caixa Seguros otsemüük; |
| --- | --- |

i)

Portugal jätkab erastamiskava rakendamist. Praegu on käimas Caixa Geral de Depositos’e kindlustusharu Caixa Seguros otsemüük;

| j) | Portugali valitsus esitab Portugali parlamendile õigusakti eelnõu, et viia töölepingute lõpetamisel makstavate lahkumistasude süsteem kooskõlla liidu vastava keskmise tasuga (8–12 päeva tööaasta kohta) ja luua töölepingute lõpetamisel makstavate lahkumistasude hüvitamise fond; |
| --- | --- |

j)

Portugali valitsus esitab Portugali parlamendile õigusakti eelnõu, et viia töölepingute lõpetamisel makstavate lahkumistasude süsteem kooskõlla liidu vastava keskmise tasuga (8–12 päeva tööaasta kohta) ja luua töölepingute lõpetamisel makstavate lahkumistasude hüvitamise fond;

| k) | Portugal soodustab palgasuundumusi, mis on kooskõlas eesmärgiga edendada töökohtade loomist ja parandada ettevõtete konkurentsivõimet, et vähendada makromajanduslikku tasakaalustamatust. Programmiperioodil suurendatakse alampalka ainult juhul, kui see on põhjendatud majanduse ja tööturu suundumustega. Võetakse meetmeid praeguse palgaläbirääkimiskorra puuduste kõrvaldamiseks, sealhulgas võetakse vastu õigusaktid, millega muudetakse kollektiivlepingute pikendamise kriteeriume ja korda ning hõlbustatakse ettevõtte tasandil sõlmitavate lepingute kasutamist. Seniks peatatakse kollektiivlepingute pikendamine; |
| --- | --- |

k)

Portugal soodustab palgasuundumusi, mis on kooskõlas eesmärgiga edendada töökohtade loomist ja parandada ettevõtete konkurentsivõimet, et vähendada makromajanduslikku tasakaalustamatust. Programmiperioodil suurendatakse alampalka ainult juhul, kui see on põhjendatud majanduse ja tööturu suundumustega. Võetakse meetmeid praeguse palgaläbirääkimiskorra puuduste kõrvaldamiseks, sealhulgas võetakse vastu õigusaktid, millega muudetakse kollektiivlepingute pikendamise kriteeriume ja korda ning hõlbustatakse ettevõtte tasandil sõlmitavate lepingute kasutamist. Seniks peatatakse kollektiivlepingute pikendamine;

| l) | Portugal jätkab oma aktiivse tööturupoliitika tõhustamist vastavalt hindamisaruande tulemustele ja tegevuskavale, et parandada riiklike tööturuasutuste toimimist; |
| --- | --- |

l)

Portugal jätkab oma aktiivse tööturupoliitika tõhustamist vastavalt hindamisaruande tulemustele ja tegevuskavale, et parandada riiklike tööturuasutuste toimimist;

| m) | Portugal rakendab tegevuskavades sätestatud meetmeid kesk- ja kutsehariduse ning koolituse kvaliteedi parandamiseks; |
| --- | --- |

m)

Portugal rakendab tegevuskavades sätestatud meetmeid kesk- ja kutsehariduse ning koolituse kvaliteedi parandamiseks;

| n) | parandatakse kohtusüsteemi toimimist, rakendades kohtureformikavaga ettenähtud meetmeid ning kohaldades sihtmeetmeid, mille abil järk-järgult lahendada kuhjunud kohtuasjad ja edendada alternatiivseid vaidluste lahendamise võimalusi; |
| --- | --- |

n)

parandatakse kohtusüsteemi toimimist, rakendades kohtureformikavaga ettenähtud meetmeid ning kohaldades sihtmeetmeid, mille abil järk-järgult lahendada kuhjunud kohtuasjad ja edendada alternatiivseid vaidluste lahendamise võimalusi;

| o) | Portugal jätkab majanduse avamist konkurentsile. Portugali valitsus võtab vajalikud meetmed, et vältida tõkkeid kapitali vabale liikumisele, eelkõige selleks, et Portugali riik ega mis tahes avaliku sektori asutus ei sõlmiks aktsionärina lepinguid, mis võiksid pärssida kapitali vaba liikumist või mõjutada ettevõtete juhtimist. Tõhustatakse ametiteenuste osutamist, parandades kutsekvalifikatsiooni tunnustamise raamistikku ja kõrvaldades reguleeritud kutsealadele seatud tarbetud piirangud. Ehitus- ja kinnisvarasektoris leevendab Portugal piiriüleste pakkujate suhtes kohaldatavaid nõudeid ja vaatab läbi teenusepakkujate asutamist takistavad asjaolud; |
| --- | --- |

o)

Portugal jätkab majanduse avamist konkurentsile. Portugali valitsus võtab vajalikud meetmed, et vältida tõkkeid kapitali vabale liikumisele, eelkõige selleks, et Portugali riik ega mis tahes avaliku sektori asutus ei sõlmiks aktsionärina lepinguid, mis võiksid pärssida kapitali vaba liikumist või mõjutada ettevõtete juhtimist. Tõhustatakse ametiteenuste osutamist, parandades kutsekvalifikatsiooni tunnustamise raamistikku ja kõrvaldades reguleeritud kutsealadele seatud tarbetud piirangud. Ehitus- ja kinnisvarasektoris leevendab Portugal piiriüleste pakkujate suhtes kohaldatavaid nõudeid ja vaatab läbi teenusepakkujate asutamist takistavad asjaolud;

| p) | parandatakse konkurentsi- ja õigusraamistikku. Portugal suurendab peamiste riiklike reguleerivate asutuste sõltumatust ja autonoomiat ning tõhustab nende juhtimist; rakendab konkurentsiseadust, et kiirendada ja tõhustada konkurentsieeskirjade jõustamist, ning jälgib uute kohtuasjade juurdevoolu ja annab aru konkurentsile, reguleerimisele ja järelevalvele spetsialiseerunud kohtu tegevuse kohta; |
| --- | --- |

p)

parandatakse konkurentsi- ja õigusraamistikku. Portugal suurendab peamiste riiklike reguleerivate asutuste sõltumatust ja autonoomiat ning tõhustab nende juhtimist; rakendab konkurentsiseadust, et kiirendada ja tõhustada konkurentsieeskirjade jõustamist, ning jälgib uute kohtuasjade juurdevoolu ja annab aru konkurentsile, reguleerimisele ja järelevalvele spetsialiseerunud kohtu tegevuse kohta;

| q) | energiasektoris võtab Portugal meetmeid, et hõlbustada turule sisenemist, edendada Pürenee poolsaare gaasituru loomist ning astuda täiendavaid samme ELi kolmanda energiapaketi täielikuks ülevõtmiseks. Selleks et tagada riigi reguleeriva asutuse sõltumatus ja autonoomia ning kõik ELi kolmandas energiapaketis ette nähtud volitused, võtab Portugal vastavalt komisjoni, EKP ja IMFi 2012. aasta juuli kokkuleppele 2012. aasta kolmandaks kvartaliks vastu uued määrused reguleeriva asutuse kohta ning tagab, et need hakkavad kehtima enne 2012. aasta lõppu, st elektri- ja gaasituru liberaliseerimise ajaks. Portugal võtab meetmeid, et vaadata läbi elektrienergia tootmise toetus- ja hüvitusskeemid. Portugal võtab meetmeid, et vähendada ülemääraseid hinnalisandeid ja kõrvaldada tariifivõlg 2020. aastaks, keskendudes elektrigarantii hüvitusskeemidele, erikorrale (taastuvad energiaallikad, välja arvatud need, mis on hõlmatud pakkumismehhanismiga, ja koostootmine) ja tavakorrale (CMEC ja CAE); |
| --- | --- |

q)

energiasektoris võtab Portugal meetmeid, et hõlbustada turule sisenemist, edendada Pürenee poolsaare gaasituru loomist ning astuda täiendavaid samme ELi kolmanda energiapaketi täielikuks ülevõtmiseks. Selleks et tagada riigi reguleeriva asutuse sõltumatus ja autonoomia ning kõik ELi kolmandas energiapaketis ette nähtud volitused, võtab Portugal vastavalt komisjoni, EKP ja IMFi 2012. aasta juuli kokkuleppele 2012. aasta kolmandaks kvartaliks vastu uued määrused reguleeriva asutuse kohta ning tagab, et need hakkavad kehtima enne 2012. aasta lõppu, st elektri- ja gaasituru liberaliseerimise ajaks. Portugal võtab meetmeid, et vaadata läbi elektrienergia tootmise toetus- ja hüvitusskeemid. Portugal võtab meetmeid, et vähendada ülemääraseid hinnalisandeid ja kõrvaldada tariifivõlg 2020. aastaks, keskendudes elektrigarantii hüvitusskeemidele, erikorrale (taastuvad energiaallikad, välja arvatud need, mis on hõlmatud pakkumismehhanismiga, ja koostootmine) ja tavakorrale (CMEC ja CAE);

| r) | muudes võrgutööstustes, eelkõige transpordi, telekommunikatsiooni ja postiteenuste sektoris, võtab Portugal vastu täiendavad konkurentsi ja paindlikkuse suurendamise meetmed; |
| --- | --- |

r)

muudes võrgutööstustes, eelkõige transpordi, telekommunikatsiooni ja postiteenuste sektoris, võtab Portugal vastu täiendavad konkurentsi ja paindlikkuse suurendamise meetmed;

| s) | Portugal võtab vastu meetmed, et tõhustada territoriaalse planeerimise ning tööstus-, kaubandus- ja turismialase litsentsimise süsteemi. Lisaks analüüsib ja menetleb Portugali valitsus kiirkorras selliseid kavandatud investeerimisprojektide litsentsimise taotlusi, mida ei ole menetletud või mille kohta ei ole otsust tehtud rohkem kui 12 kuu jooksul; |
| --- | --- |

s)

Portugal võtab vastu meetmed, et tõhustada territoriaalse planeerimise ning tööstus-, kaubandus- ja turismialase litsentsimise süsteemi. Lisaks analüüsib ja menetleb Portugali valitsus kiirkorras selliseid kavandatud investeerimisprojektide litsentsimise taotlusi, mida ei ole menetletud või mille kohta ei ole otsust tehtud rohkem kui 12 kuu jooksul;

| t) | Portugal koostab tegevuskava koos meetmetega, millega lihtsustatakse ettevõtjate, eelkõige VKEde juurdepääsu rahastamisele ja eksporditurgudele. |
| --- | --- |

t)

Portugal koostab tegevuskava koos meetmetega, millega lihtsustatakse ettevõtjate, eelkõige VKEde juurdepääsu rahastamisele ja eksporditurgudele.

7.   Portugal võtab 2013. aastal kooskõlas vastastikuse mõistmise memorandumis sätestatud tingimustega vastu järgmised meetmed:

| a) | valitsemissektori eelarve puudujääk ei ületa 2013. aastal 4,5 % SKPst. 2013. aasta eelarve hõlmab püsivaid eelarve konsolideerimise meetmeid kogumahus vähemalt 3 % SKPst, et vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki vastavalt lõikes 3 osutatud ajakavale. Portugali valitsus otsib võimalusi suurendada kulude vähendamise kaalu 2013. aasta üldises konsolideerimismeetmete paketis, et tagada eelarve kohandamine eelkõige kulude poolel ja keskpika perioodi kasvu soodustaval viisil. Portugali valitsus kasutab 2013. aastal erimeetmeid võimalikest rakendamisega seotud riskidest tulenevate kõrvalekallete korral; |
| --- | --- |

a)

valitsemissektori eelarve puudujääk ei ületa 2013. aastal 4,5 % SKPst. 2013. aasta eelarve hõlmab püsivaid eelarve konsolideerimise meetmeid kogumahus vähemalt 3 % SKPst, et vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki vastavalt lõikes 3 osutatud ajakavale. Portugali valitsus otsib võimalusi suurendada kulude vähendamise kaalu 2013. aasta üldises konsolideerimismeetmete paketis, et tagada eelarve kohandamine eelkõige kulude poolel ja keskpika perioodi kasvu soodustaval viisil. Portugali valitsus kasutab 2013. aastal erimeetmeid võimalikest rakendamisega seotud riskidest tulenevate kõrvalekallete korral;

| b) | 2013. aasta eelarve sisaldab tulumeetmeid, nagu üksikisiku tulumaksu reform, millega lihtsustatakse maksustruktuuri, laiendatakse maksubaasi teatavate maksusoodustuste kaotamise abil, suurendatakse keskmist maksumäära, samas suurendades ka astmelisust; ettevõtte tulumaksu baasi laiendamine kapitalitulu maksu määra tõstmise abil; aktsiisimaksude tõstmine ja muudatuste sisseviimine omandi maksustamisel; |
| --- | --- |

b)

2013. aasta eelarve sisaldab tulumeetmeid, nagu üksikisiku tulumaksu reform, millega lihtsustatakse maksustruktuuri, laiendatakse maksubaasi teatavate maksusoodustuste kaotamise abil, suurendatakse keskmist maksumäära, samas suurendades ka astmelisust; ettevõtte tulumaksu baasi laiendamine kapitalitulu maksu määra tõstmise abil; aktsiisimaksude tõstmine ja muudatuste sisseviimine omandi maksustamisel;

| c) | kulude poolel nähakse 2013. aasta eelarvega ette sellised meetmed nagu keskvalitsuse kulude, haridus-, tervishoiu- ja sotsiaalsoodustuste kärpimine; avaliku ja erasektori sotsiaalsiirete ja -toetuste süsteemi tõhustamine; piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele tehtavate maksete vähendamine; palgakulude alandamine alaliste ja ajutiste töötajate arvu ja ületunnitasu vähendamise kaudu ning riigile kuuluvate ettevõtete tegevus- ja kapitalikulude vähendamine; |
| --- | --- |

c)

kulude poolel nähakse 2013. aasta eelarvega ette sellised meetmed nagu keskvalitsuse kulude, haridus-, tervishoiu- ja sotsiaalsoodustuste kärpimine; avaliku ja erasektori sotsiaalsiirete ja -toetuste süsteemi tõhustamine; piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele tehtavate maksete vähendamine; palgakulude alandamine alaliste ja ajutiste töötajate arvu ja ületunnitasu vähendamise kaudu ning riigile kuuluvate ettevõtete tegevus- ja kapitalikulude vähendamine;

| d) | Portugal lahendab kuhjunud kohtuasjade probleemi; |
| --- | --- |

d)

Portugal lahendab kuhjunud kohtuasjade probleemi;

| e) | Portugal parandab ettevõtluskeskkonda tänu halduskoormuse vähendamisele, viies kõigis majandussektorites ellu haldusmenetluste lihtsustamise reformid (ühtsed kontaktpunktid ning projektid, mis ei vaja eelnevat heakskiitu). Eelkõige kohandab Portugal ühtses kontaktpunktis kättesaadavat infosisu ja teavet, et tagada vastavus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri direktiivile 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivile 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (6). Portugal vähendab väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate krediidipiiranguid, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta direktiivi 2011/7/EL (hilinenud maksmisega võitlemise kohta äritehingute puhul) (7) rakendamise abil; |
| --- | --- |

e)

Portugal parandab ettevõtluskeskkonda tänu halduskoormuse vähendamisele, viies kõigis majandussektorites ellu haldusmenetluste lihtsustamise reformid (ühtsed kontaktpunktid ning projektid, mis ei vaja eelnevat heakskiitu). Eelkõige kohandab Portugal ühtses kontaktpunktis kättesaadavat infosisu ja teavet, et tagada vastavus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri direktiivile 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivile 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (6). Portugal vähendab väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate krediidipiiranguid, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta direktiivi 2011/7/EL (hilinenud maksmisega võitlemise kohta äritehingute puhul) (7) rakendamise abil;

| f) | Portugal kohandab ühtses kontaktpunktis kättesaadavat infosisu ja teavet seoses eeskirjadega, mida kohaldatakse 44 valdkonnapõhisele õigusaktile, mida muudeti, et tagada vastavus direktiivile 2006/123/EÜ, ning samuti kohandatakse ühtses kontaktpunktis kättesaadavat infosisu ja teavet seoses eeskirjadega, mida kohaldatakse 13 valdkonnapõhisele õigusaktile, mida muudeti, et tagada vastavus direktiivile 2005/36/EÜ; |
| --- | --- |

f)

Portugal kohandab ühtses kontaktpunktis kättesaadavat infosisu ja teavet seoses eeskirjadega, mida kohaldatakse 44 valdkonnapõhisele õigusaktile, mida muudeti, et tagada vastavus direktiivile 2006/123/EÜ, ning samuti kohandatakse ühtses kontaktpunktis kättesaadavat infosisu ja teavet seoses eeskirjadega, mida kohaldatakse 13 valdkonnapõhisele õigusaktile, mida muudeti, et tagada vastavus direktiivile 2005/36/EÜ;

| g) | Portugal jätkab erastamiskava rakendamist ning laiendab selle rakendusala, kaasates täiendavaid äriühinguid ja varasid lisaks nendele, mille müük või kontsessioon 2013. aastal on kindlaks määratud vastastikuse mõistmise memorandumis. |
| --- | --- |

g)

Portugal jätkab erastamiskava rakendamist ning laiendab selle rakendusala, kaasates täiendavaid äriühinguid ja varasid lisaks nendele, mille müük või kontsessioon 2013. aastal on kindlaks määratud vastastikuse mõistmise memorandumis.

8.   Valitsemissektori eelarve puudujääk ei ületa 2014. aastal 2,5 % SKPst. Selle eesmärgi saavutamiseks kohaldab Portugal 2014.–2015. aastal põhjalikku kulude vähendamise kava mahus umbes 4 miljardit eurot. Kuuendaks läbivaatamiseks vaadatakse kulud põhjalikult läbi, et täielikult kindlaks määrata täiendavad kokkuhoiuallikad, ja meetmed määratakse täielikult kindlaks 2013. aasta veebruariks. Eelarve konsolideerimise kavad 2014.–2015. aastaks määratakse täielikult kindlaks 2013. aasta stabiilsuskavas.

9.   Usalduse taastamiseks finantssektori vastu rekapitaliseerib Portugal nõuetekohaselt pangandussektori ja tagab selle finantsvõimenduse kavakindla vähendamise. Seoses sellega rakendab Portugal pangandussektori toimimise strateegia, mis on kokku lepitud komisjoni, EKP ja IMFiga, et tagada finantsstabiilsus. Eelkõige teeb Portugal järgmist:

| a) | soovitab pankadel tugevdada jätkusuutlikult oma tagatispuhvreid; |
| --- | --- |

a)

soovitab pankadel tugevdada jätkusuutlikult oma tagatispuhvreid;

| b) | tagab, et pangad saavutavad programmis esimese taseme põhiomavahenditele eesmärgiks seatud määra 10 % hiljemalt 2012. aasta lõpuks; |
| --- | --- |

b)

tagab, et pangad saavutavad programmis esimese taseme põhiomavahenditele eesmärgiks seatud määra 10 % hiljemalt 2012. aasta lõpuks;

| c) | tagab pangandussektori finantsvõimenduse tasakaalustatud ja nõuetekohase vähendamise, mis on oluline selleks, et alaliselt kõrvaldada rahastamise tasakaalustamatus. Pankade rahastamiskavades seatakse eesmärgiks vähendada laenude ja hoiuste suhet 2014. aastal soovitusliku näitajani ligikaudu 120 % ning vähendada keskpika ajavahemiku jooksul sõltuvust eurosüsteemi rahalistest vahenditest. Kõnealused rahastamiskavad vaadatakse läbi kord kvartalis; |
| --- | --- |

c)

tagab pangandussektori finantsvõimenduse tasakaalustatud ja nõuetekohase vähendamise, mis on oluline selleks, et alaliselt kõrvaldada rahastamise tasakaalustamatus. Pankade rahastamiskavades seatakse eesmärgiks vähendada laenude ja hoiuste suhet 2014. aastal soovitusliku näitajani ligikaudu 120 % ning vähendada keskpika ajavahemiku jooksul sõltuvust eurosüsteemi rahalistest vahenditest. Kõnealused rahastamiskavad vaadatakse läbi kord kvartalis;

| d) | jätkab riigile kuuluva ettevõtte Caixa Geral de Depósitos’e toimimise tõhustamist; |
| --- | --- |

d)

jätkab riigile kuuluva ettevõtte Caixa Geral de Depósitos’e toimimise tõhustamist;

| e) | optimeerib riigile kuuluvale kolmele eriotstarbelisele äriühingule Banco Português de Negócios’elt ülekantud varade taastamist, korraldades allhanke varade haldamise kutselisele kolmandale isikule, kellel on volitus aja jooksul varasid järk-järgult taastada. Portugali valitsus valib varasid haldava isiku võistupakkumisega ning lisab volitusele sobivad stiimulid sissenõutud summade maksimeerimiseks ja tegevuskulude minimeerimiseks. Portugali valitsus tagab tütarettevõtjate ja varade õigeaegse võõrandamise kahes ülejäänud riigile kuuluvas eriotstarbelises äriühingus; |
| --- | --- |

e)

optimeerib riigile kuuluvale kolmele eriotstarbelisele äriühingule Banco Português de Negócios’elt ülekantud varade taastamist, korraldades allhanke varade haldamise kutselisele kolmandale isikule, kellel on volitus aja jooksul varasid järk-järgult taastada. Portugali valitsus valib varasid haldava isiku võistupakkumisega ning lisab volitusele sobivad stiimulid sissenõutud summade maksimeerimiseks ja tegevuskulude minimeerimiseks. Portugali valitsus tagab tütarettevõtjate ja varade õigeaegse võõrandamise kahes ülejäänud riigile kuuluvas eriotstarbelises äriühingus;

| f) | tuginedes esialgsetele ettepanekutele, millega ergutatakse ettevõtlussektori rahastamisvõimaluste mitmekesistamist, täiendab ja hindab esitatud eri valikuvõimalusi, et seada prioriteedid. Portugali valitsus hindab liidu nõuetele vastavate valitsemissektori rahastatavate ekspordikrediidi kindlustusskeemide tõhusust, et võtta asjakohased ekspordi edendamise meetmed; |
| --- | --- |

f)

tuginedes esialgsetele ettepanekutele, millega ergutatakse ettevõtlussektori rahastamisvõimaluste mitmekesistamist, täiendab ja hindab esitatud eri valikuvõimalusi, et seada prioriteedid. Portugali valitsus hindab liidu nõuetele vastavate valitsemissektori rahastatavate ekspordikrediidi kindlustusskeemide tõhusust, et võtta asjakohased ekspordi edendamise meetmed;

| g) | tagab kriisifondi esialgse ja perioodilise rahastamise kahes järgus – kiidab esimese sammuna 2012. aasta novembriks heaks dekreetseaduse pankade maksete kohta kriisifondi ja teiseks kiidab kuu aega hiljem heaks järelevalveteatise pankade konkreetsete perioodiliste maksete kohta; võtab 2012. aasta oktoobri lõpuks vastu järelevalveteatised elavdamiskavade kohta; võtab 2012. aasta novembri lõpuks vastu elavdamiskavasid käsitleva määruse ning 2012. aasta oktoobri lõpuks eeskirjad, mida kohaldatakse ajutiste pankade loomise ja toimimise suhtes kooskõlas liidu konkurentsieeskirjadega. Eelisjärjekorras on pankade süsteemse tähtsusega elavdamis- ja kriisilahenduskavade läbivaatamine; |
| --- | --- |

g)

tagab kriisifondi esialgse ja perioodilise rahastamise kahes järgus – kiidab esimese sammuna 2012. aasta novembriks heaks dekreetseaduse pankade maksete kohta kriisifondi ja teiseks kiidab kuu aega hiljem heaks järelevalveteatise pankade konkreetsete perioodiliste maksete kohta; võtab 2012. aasta oktoobri lõpuks vastu järelevalveteatised elavdamiskavade kohta; võtab 2012. aasta novembri lõpuks vastu elavdamiskavasid käsitleva määruse ning 2012. aasta oktoobri lõpuks eeskirjad, mida kohaldatakse ajutiste pankade loomise ja toimimise suhtes kooskõlas liidu konkurentsieeskirjadega. Eelisjärjekorras on pankade süsteemse tähtsusega elavdamis- ja kriisilahenduskavade läbivaatamine;

| h) | kehtestab finantsasutustele raamistiku leibkondade ja VKEde võla kohtuväliseks restruktureerimiseks ja rakendab tegevuskava üldsuse teadlikkuse tõstmiseks seoses restruktureerimisvahenditega. |
| --- | --- |

h)

kehtestab finantsasutustele raamistiku leibkondade ja VKEde võla kohtuväliseks restruktureerimiseks ja rakendab tegevuskava üldsuse teadlikkuse tõstmiseks seoses restruktureerimisvahenditega.

| 3) | lisatakse järgmine lõige:
  „10.   Programmi tingimuste sujuvamaks rakendamiseks ja tasakaalustamatuse järjekindlaks korrigeerimiseks annab komisjon pidevalt nõu ja juhendeid fiskaal-, finantsturu- ja struktuurireformide kohta. Komisjon hindab korrapäraselt koostöös IMFi ja EKPga Portugalile antava abi raames kokkulepitud meetmete tõhusust ning majanduslikku ja sotsiaalset mõju ning soovitab vajalikke kohandusi, et suurendada majanduskasvu ja töökohtade loomist, tagada eelarve vajalik konsolideerimine ja viia miinimumini kahjulik sotsiaalne mõju, pidades eelkõige silmas Portugali ühiskonna kõige haavatavamaid elanikkonnarühmi.” |
| --- | --- |

3)

lisatakse järgmine lõige:

„10.   Programmi tingimuste sujuvamaks rakendamiseks ja tasakaalustamatuse järjekindlaks korrigeerimiseks annab komisjon pidevalt nõu ja juhendeid fiskaal-, finantsturu- ja struktuurireformide kohta. Komisjon hindab korrapäraselt koostöös IMFi ja EKPga Portugalile antava abi raames kokkulepitud meetmete tõhusust ning majanduslikku ja sotsiaalset mõju ning soovitab vajalikke kohandusi, et suurendada majanduskasvu ja töökohtade loomist, tagada eelarve vajalik konsolideerimine ja viia miinimumini kahjulik sotsiaalne mõju, pidades eelkõige silmas Portugali ühiskonna kõige haavatavamaid elanikkonnarühmi.”

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Portugali Vabariigile.

Luxembourg, 9. oktoober 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  ELT L 118, 12.5.2010, lk 1.

1

(2)  ELT L 159, 17.6.2011, lk 88.

2

(3)  ELT L 255, 30.9.2005, lk 22.

3

(4)  ELT L 376, 27.12.2006, lk 36.

4

(5)  ELT L 376, 27.12.2006, lk 36.

5

(6)  ELT L 255, 30.9.2005, lk 22.

6

(7)  ELT L 48, 23.2.2011, lk 1.”;

7

---

| 25.10.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 295/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 295/20

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

23. oktoober 2012,

Taani Kuningriigi taotletud erandi tegemise kohta vastavalt nõukogu direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 7182 all)

(Ainult taanikeelne tekst on autentne)

(2012/659/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest, (1) eriti selle III lisa punkti 2 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kui sõnnikukogus, mida liikmesriik kavatseb igal aastal hektari kohta maale laotada, erineb direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 teise lõigu esimeses lauses ja selle alapunktis a osutatust, peab see kogus olema selline, mis ei piira kõnealuse direktiivi artiklis 1 osutatud eesmärkide saavutamist, ning seda tuleb põhjendada objektiivsete kriteeriumide abil, nagu pikad kasvuperioodid ja suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid. |
| --- | --- |

(1)

Kui sõnnikukogus, mida liikmesriik kavatseb igal aastal hektari kohta maale laotada, erineb direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 teise lõigu esimeses lauses ja selle alapunktis a osutatust, peab see kogus olema selline, mis ei piira kõnealuse direktiivi artiklis 1 osutatud eesmärkide saavutamist, ning seda tuleb põhjendada objektiivsete kriteeriumide abil, nagu pikad kasvuperioodid ja suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid.

| (2) | Komisjon võttis 18. novembril 2002 vastu otsuse 2002/915/EÜ, millega tehakse Taani taotletud erand vastavalt direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest, (2) millega lubatakse Taani tegevusprogrammi 1999–2003 raames laotada teatavates veisekasvatusettevõtetes aastas ühe hektari kohta kuni 230 kg lämmastikku sisaldav sõnnikukogus. Seoses Taani tegevusprogrammiga 2004–2007 on erandi kohaldamise aega pikendatud otsusega 2005/294/EÜ (3) ja seoses Taani tegevusprogrammiga 2008–2012 on erandi kohaldamise aega pikendatud otsusega 2008/664/EÜ (4). |
| --- | --- |

(2)

Komisjon võttis 18. novembril 2002 vastu otsuse 2002/915/EÜ, millega tehakse Taani taotletud erand vastavalt direktiivile 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest, (2) millega lubatakse Taani tegevusprogrammi 1999–2003 raames laotada teatavates veisekasvatusettevõtetes aastas ühe hektari kohta kuni 230 kg lämmastikku sisaldav sõnnikukogus. Seoses Taani tegevusprogrammiga 2004–2007 on erandi kohaldamise aega pikendatud otsusega 2005/294/EÜ (3) ja seoses Taani tegevusprogrammiga 2008–2012 on erandi kohaldamise aega pikendatud otsusega 2008/664/EÜ (4).

| (3) | Otsusega 2008/664/EÜ kehtestatud erand hõlmas aastatel 2009/2010 ligikaudu 1 507 veisekasvatusettevõtet, 299 901 loomühikut ning 134 698 hektarit maad ehk vastavalt 3,3 %, 12,5 % ja 6,1 % Taani asjaomasest kogunäitajast. |
| --- | --- |

(3)

Otsusega 2008/664/EÜ kehtestatud erand hõlmas aastatel 2009/2010 ligikaudu 1 507 veisekasvatusettevõtet, 299 901 loomühikut ning 134 698 hektarit maad ehk vastavalt 3,3 %, 12,5 % ja 6,1 % Taani asjaomasest kogunäitajast.

| (4) | Taani esitas 20. juunil 2012 komisjonile taotluse erandi kehtivuse pikendamiseks direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 kolmanda lõigu alusel. |
| --- | --- |

(4)

Taani esitas 20. juunil 2012 komisjonile taotluse erandi kehtivuse pikendamiseks direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 kolmanda lõigu alusel.

| (5) | Taani on kooskõlas direktiivi 91/676/EMÜ artikliga 5 kehtestanud aastateks 2012–2015 kogu Taani territooriumi hõlmava tegevusprogrammi, mis põhineb järgmistel õigusaktidel: 28. juuni 2012. aasta määrus nr 764 ärilise loomakasvatuse, kariloomade sõnniku, sileerimise jms kohta (kariloomade sõnniku teatis), 3. mai 2011. aasta konsolideeritud õigusakt nr 415 põllumajandustootjate väetisekasutuse ja taimkatte kohta ning 12. juuli 2011. aasta määrus nr 845 põllumajandustootjate väetisekasutuse ja taimkatte kohta. |
| --- | --- |

(5)

Taani on kooskõlas direktiivi 91/676/EMÜ artikliga 5 kehtestanud aastateks 2012–2015 kogu Taani territooriumi hõlmava tegevusprogrammi, mis põhineb järgmistel õigusaktidel: 28. juuni 2012. aasta määrus nr 764 ärilise loomakasvatuse, kariloomade sõnniku, sileerimise jms kohta (kariloomade sõnniku teatis), 3. mai 2011. aasta konsolideeritud õigusakt nr 415 põllumajandustootjate väetisekasutuse ja taimkatte kohta ning 12. juuli 2011. aasta määrus nr 845 põllumajandustootjate väetisekasutuse ja taimkatte kohta.

| (6) | Vastavalt seireandmetele on 82 % seirekohtades põhjavee keskmine nitraadisisaldus alla 50 mg/l ning 67 % seirekohtades alla 25 mg/l. Vooluveekogude puhul on 99 % seirekohtades keskmine nitraadisisaldus alla 50 mg/l ja 76 % seirekohtades alla 25 mg/l kohta. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt seireandmetele on 82 % seirekohtades põhjavee keskmine nitraadisisaldus alla 50 mg/l ning 67 % seirekohtades alla 25 mg/l. Vooluveekogude puhul on 99 % seirekohtades keskmine nitraadisisaldus alla 50 mg/l ja 76 % seirekohtades alla 25 mg/l kohta.

| (7) | Komisjon on pärast Taani taotluse läbivaatamist ning otsustes 2002/915/EÜ, 2005/294/EÜ ja 2008/664/EÜ sätestatud erandi kohaldamisest saadud kogemusi arvestades arvamusel, et Taani kavandatav loomasõnnikukogus, mis vastab 230 kg lämmastikule hektari kohta aastas, ei piira direktiivis 91/676/EMÜ kindlaksmääratud eesmärkide saavutamist, eeldusel et järgitakse teatavaid rangeid tingimusi. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon on pärast Taani taotluse läbivaatamist ning otsustes 2002/915/EÜ, 2005/294/EÜ ja 2008/664/EÜ sätestatud erandi kohaldamisest saadud kogemusi arvestades arvamusel, et Taani kavandatav loomasõnnikukogus, mis vastab 230 kg lämmastikule hektari kohta aastas, ei piira direktiivis 91/676/EMÜ kindlaksmääratud eesmärkide saavutamist, eeldusel et järgitakse teatavaid rangeid tingimusi.

| (8) | Otsus 2008/664/EÜ kaotas kehtivuse 31. juulil 2012. Selleks et tagada erandi jätkuv kohaldamine asjaomaste veisekasvatajate suhtes, on asjakohane pikendada otsuse 2008/664/EÜ kehtivust. |
| --- | --- |

(8)

Otsus 2008/664/EÜ kaotas kehtivuse 31. juulil 2012. Selleks et tagada erandi jätkuv kohaldamine asjaomaste veisekasvatajate suhtes, on asjakohane pikendada otsuse 2008/664/EÜ kehtivust.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 91/676/EMÜ artikli 9 alusel moodustatud nitraadikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 91/676/EMÜ artikli 9 alusel moodustatud nitraadikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Taani Kuningriigi 20. juuni 2012. aasta kirjas taotletud erand, mille eesmärk on lubada direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 teise lõigu esimese lause ja alapunktiga a ette nähtud kogusest suuremat kogust loomasõnnikut, tehakse käesolevas otsuses sätestatud tingimuste täitmise korral.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „veisekasvatusettevõtted”– ettevõtted, kus on rohkem kui kolm loomühikut, millest vähemalt kaks kolmandikku on veised;

b)   „rohumaa”– ajutine või püsirohumaa (ajutine rohumaa on tavaliselt kasutuses vähem kui neli aastat);

c)   „heintaimede allakülviga põllukultuurid”– teravili sileerimiseks, mais ja/või suvioder sileerimiseks; heintaimede allakülviks enne (maisi) või pärast koristust. Heintaimed toimivad lämmastikku bioloogiliselt siduvate kultuuridena ja väldivad lämmastiku väljauhtumist mullast talvel;

d)   „peet”– söödapeet;

e)   „suure lämmastikuvajaduse ja pika kasvuperioodiga põllukultuurid”– heintaimed, lämmastikku siduvad heintaimed või peet ja muud heintaimede allakülviga põllukultuurid;

f)   „mullaprofiil”– mullakiht, mis ulatub maapinnast 0,90 m sügavuseni, v.a juhul, kui põhjavee keskmine kõrgeim tase on sellest kõrgemal; sellisel juhul mullakiht, mis ulatub põhjavee keskmise kõrgeima taseme sügavuseni;

g)   „künnikiht”– põllumajandusmaa pindmine kiht, mis ulatub maapinnast 30 cm sügavuseni ja kust võetakse analüüsimiseks mullaproove, et tagada väetiste täpne kasutamine.

Artikkel 3

Reguleerimisala

Käesolevat erandit kohaldatakse iga juhtumi puhul eraldi ja käesoleva otsuse artiklites 4–6 kindlaksmääratud tingimustel selliste veisekasvatusettevõtete suhtes, kus külvikord sisaldab enam kui 70 % suure lämmastikuvajaduse ja pika kasvuperioodiga põllukultuure.

Artikkel 4

Iga-aastane luba ja kohustused

1.   Veisekasvatajad esitavad pädevatele asutustele igal aastal erandi tegemise avalduse.

2.   Koos iga-aastase avaldusega võtavad nad endale kirjalikult kohustuse täita käesoleva otsuse artiklites 5 ja 6 sätestatud tingimusi.

Artikkel 5

Sõnniku ja muude väetiste laotamine

Loomasõnniku kogus, mida üksikerandit kohaldavates veisekasvatusettevõtetes igal aastal maale laotatakse, sealhulgas loomade heited, võib sisaldada kuni 230 kg lämmastikku hektari kohta, kui on täidetud järgmised tingimused:

| 1) | lämmastiku üldkogused vastavad asjaomase põllukultuuri väetisevajadusele ning nende puhul võetakse arvesse maapinnast saadavat lämmastikku. See ei tohi ühegi põllukultuuri puhul mingil juhul ületada tegevusprogrammis sätestatud lämmastiku suurimaid kasutuskoguseid. Lämmastiku suurim kasutuskogus peab olema optimaalsest majanduslikust tasemest 10 % väiksem; |
| --- | --- |

1)

lämmastiku üldkogused vastavad asjaomase põllukultuuri väetisevajadusele ning nende puhul võetakse arvesse maapinnast saadavat lämmastikku. See ei tohi ühegi põllukultuuri puhul mingil juhul ületada tegevusprogrammis sätestatud lämmastiku suurimaid kasutuskoguseid. Lämmastiku suurim kasutuskogus peab olema optimaalsest majanduslikust tasemest 10 % väiksem;

| 2) | iga üksikerandit kohaldav veisekasvatusettevõte koostab kogu oma maa-ala kohta väetamiskava, mida säilitatakse ettevõttes. Väetamiskava hõlmab ajavahemikku 1. augustist kuni järgmise aasta 31. juulini. Väetamiskava sisaldab järgmist:






  a) | põllukultuuride külvikorrakava, milles on maatükkide puhul kindlaks määratud kasvupind, kus kasvatatakse suure lämmastikuvajadusega põllukultuure, millel on pikk kasvuperiood, koos skemaatilise kaardiga, millel on märgitud iga maatüki asukoht; |
| --- | --- | --- |

2)

iga üksikerandit kohaldav veisekasvatusettevõte koostab kogu oma maa-ala kohta väetamiskava, mida säilitatakse ettevõttes. Väetamiskava hõlmab ajavahemikku 1. augustist kuni järgmise aasta 31. juulini. Väetamiskava sisaldab järgmist:

a)

põllukultuuride külvikorrakava, milles on maatükkide puhul kindlaks määratud kasvupind, kus kasvatatakse suure lämmastikuvajadusega põllukultuure, millel on pikk kasvuperiood, koos skemaatilise kaardiga, millel on märgitud iga maatüki asukoht;

| b) | kariloomade arv, lauda ja ladustamissüsteemi kirjeldus, sealhulgas olemasoleva sõnnikuhoidla maht; |
| --- | --- |

b)

kariloomade arv, lauda ja ladustamissüsteemi kirjeldus, sealhulgas olemasoleva sõnnikuhoidla maht;

| c) | põllumajandusettevõttes toodetud sõnniku lämmastiku- ja fosforisisalduse arvestus; |
| --- | --- |

c)

põllumajandusettevõttes toodetud sõnniku lämmastiku- ja fosforisisalduse arvestus;

| d) | sõnnikutöötluse kirjeldus, kui see on olemas, ja töödeldud sõnniku eeldatavad omadused; |
| --- | --- |

d)

sõnnikutöötluse kirjeldus, kui see on olemas, ja töödeldud sõnniku eeldatavad omadused;

| e) | põllumajandusettevõttest või põllumajandusettevõttesse tarnitava sõnniku kogus, liik ja omadused; |
| --- | --- |

e)

põllumajandusettevõttest või põllumajandusettevõttesse tarnitava sõnniku kogus, liik ja omadused;

| f) | põllukultuuride eeldatav lämmastiku- ja fosforivajadus iga maatüki kohta; |
| --- | --- |

f)

põllukultuuride eeldatav lämmastiku- ja fosforivajadus iga maatüki kohta;

| g) | arvestus sõnnikust saadava lämmastiku ja fosfori kasutamise kohta igal maatükil; |
| --- | --- |

g)

arvestus sõnnikust saadava lämmastiku ja fosfori kasutamise kohta igal maatükil;

| h) | arvestus keemilistest ja muudest väetistest pärineva lämmastiku ja fosfori kasutamise kohta igal maatükil; |
| --- | --- |

h)

arvestus keemilistest ja muudest väetistest pärineva lämmastiku ja fosfori kasutamise kohta igal maatükil;

| i) | sõnniku ja keemilise väetiste laotamise aeg. |
| --- | --- |

i)

sõnniku ja keemilise väetiste laotamise aeg.

Selleks et tagada vastavus kava ja põllumajandustava vahel, vaadatakse kava läbi hiljemalt seitsme päeva jooksul pärast mis tahes muudatust põllumajandustavas.

| 3) | Iga üksikerandit kohaldav veisekasvatusettevõte esitab iga aasta märtsi lõpuks pädevatele asutustele väetamisarvestuse, mis hõlmab kasutatud sõnnikukogust ja lämmastikväetiste kogust. |
| --- | --- |

3)

Iga üksikerandit kohaldav veisekasvatusettevõte esitab iga aasta märtsi lõpuks pädevatele asutustele väetamisarvestuse, mis hõlmab kasutatud sõnnikukogust ja lämmastikväetiste kogust.

| 4) | Iga üksikerandit kohaldav veisekasvatusettevõte võtab perioodiliselt künnikihist analüüsimiseks lämmastiku- ja fosforiproove, et tagada väetiste täpne kasutamine. Mullaproovid võetakse ja mullaanalüüsid tehakse kõikidel külvikorra ja mulla omaduste poolest samalaadsetel maa-aladel vähemalt üks kord nelja aasta jooksul. Iga viie hektari põllumajandusmaa kohta tuleb teha vähemalt üks analüüs. Igas erandit kohaldavas põllumajandusettevõttes on kättesaadavad künnikihi lämmastiku- ja fosforisisalduse analüüsi tulemused; |
| --- | --- |

4)

Iga üksikerandit kohaldav veisekasvatusettevõte võtab perioodiliselt künnikihist analüüsimiseks lämmastiku- ja fosforiproove, et tagada väetiste täpne kasutamine. Mullaproovid võetakse ja mullaanalüüsid tehakse kõikidel külvikorra ja mulla omaduste poolest samalaadsetel maa-aladel vähemalt üks kord nelja aasta jooksul. Iga viie hektari põllumajandusmaa kohta tuleb teha vähemalt üks analüüs. Igas erandit kohaldavas põllumajandusettevõttes on kättesaadavad künnikihi lämmastiku- ja fosforisisalduse analüüsi tulemused;

| 5) | Loomasõnnikut ei laotata sügisel enne rohumaa harimist. |
| --- | --- |

5)

Loomasõnnikut ei laotata sügisel enne rohumaa harimist.

Artikkel 6

Maaharimine

1)   Üksikerandit kohaldavas veisekasvatusettevõttes kasvatatakse vähemalt 70 %-l sõnniku laotamiseks kasutatavast alast suure lämmastikusisalduse ja pika kasvuperioodiga põllukultuure.

2)   Selleks et haritava maa püsirohukate taastaks sügisesi nitraadikaotusi alusmullas ning selleks et piirata talviseid kadusid, ei künta vahekultuuridena toimivaid heintaimi sisse enne 1. märtsi.

3)   Ajutisi rohumaid küntakse kevadel ja pärast kündmist kasvatatakse seal suure lämmastikuvajadusega põllukultuuri.

4)   Külvikorrad ei sisalda liblikõielisi ega muid õhulämmastikku siduvaid taimi. Kõnealust korda ei kohaldata rohumaadel kasvatatava lutserni või ristiku suhtes, mis moodustab vähem kui 50 % kasvupinnast, ega heintaimede allakülviga odra/herne suhtes.

Artikkel 7

Seire

1)   Pädev asutus tagab, et iga omavalitsuse kohta koostatakse kaardid, millel on esitatud veisekasvatusettevõtete protsent, kariloomade protsent ning üksikerandiga hõlmatud põllumajandusmaa protsent, ning kõnealuseid kaarte ajakohastatakse igal aastal.

2)   Selleks et erandi kohaldamine ei ohustaks direktiivi 91/676/EMÜ eesmärke, tehakse seiret juurte piirkonnas asuvas vees ning pinna- ja põhjavees, et saada andmeid lämmastiku- ja fosforisisalduse kohta mullaprofiilis ning nitraadisisalduse kohta pinna- ja põhjavees nii erandi kohaldamise korral kui ka tavapärastes tingimustes. Seire toimub põllumajandusettevõtte tasandil siseriikliku põllumajanduslike valgalade seireprogrammi raames. Seirealad hõlmavad peamisi mullatüüpe, väetamismeetodeid ja põllukultuure.

3)   Siseriikliku põllumajanduslike valgalade seireprogrammi raames korraldatakse uuringuid ja pidevaid toiteelementide analüüse, mis annavad teavet maa kasutamise kohta kohalikul tasandil ning külvikordade ja põllumajandustavade kohta üksikerandit kohaldavates põllumajandusettevõtetes. Kogutud teavet ning käesoleva otsuse artiklis 5 osutatud toiteelementide analüüsi ning käesoleva otsuse artikli 7 lõikes 2 osutatud seire käigus kogutud andmeid kasutatakse selleks, et arvutada nitraatide leostumise ulatus ja fosforikadu üksikerandit kohaldavates veisekasvatusettevõtetes, kasutades teaduslikest põhimõtetest lähtuvat mudelit.

4)   Pädevad asutused määravad kindlaks, kui suurel osal erandiga hõlmatud maast tuleb kasvatada rohumaadele külvatavat ristikut või lutserni ja heintaimede allakülviga otra või herneid.

Artikkel 8

Kontrollimine

1.   Pädevad asutused tagavad, et kõik eranditaotlused esitatakse halduskontrolliks. Kui kontrolli käigus selgub, et artiklites 5 ja 6 ja sätestatud tingimused ei ole täidetud, teavitatakse sellest taotluse esitajat. Sel juhul lükatakse taotlus tagasi.

2.   Kontrolliprogrammi koostamine põhineb riskianalüüsil, eelnevate aastate kontrollide tulemustel ning direktiivi 91/676/EMÜ rakendusaktide kohaldamise üldisel pistelisel kontrollil. Kontrollimine hõlmab põldtunnustamist ja kohapealset kontrolli ning hõlmab igal aastal vähemalt 5 % üksikerandit kohaldavatest põllumajandusettevõtetest, et kontrollida käesoleva otsuse artiklites 5 ja 6 sätestatud tingimuste täitmist. Kui kontrollimise käigus tuvastatakse nõuete rikkumine, esitatakse põllumajandustootjale riikliku süsteemiga ettenähtud trahvinõue ning järgmise aasta eranditaotlus lükatakse tagasi.

3.   Pädevatele asutustele antakse vajalikud volitused ja vahendid, et kontrollida käesoleva otsuse alusel tehtud erandi tingimuste täitmist.

Artikkel 9

Aruandlus

Pädevad asutused esitavad iga aasta detsembriks ning 2016. aasta juuniks aruande, mis sisaldab järgmist teavet:

| a) | käesoleva otsuse artikli 7 lõikes 1 osutatud kaardid, millel on esitatud veisekasvatusettevõtete protsent, kariloomade protsent ning üksikeranditega hõlmatud põllumajandusmaa protsent igas omavalitsuses, samuti kaardid maa kasutamise kohta kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

a)

käesoleva otsuse artikli 7 lõikes 1 osutatud kaardid, millel on esitatud veisekasvatusettevõtete protsent, kariloomade protsent ning üksikeranditega hõlmatud põllumajandusmaa protsent igas omavalitsuses, samuti kaardid maa kasutamise kohta kohalikul tasandil;

| b) | käesoleva otsuse artikli 7 lõikes 2 osutatud põhja- ja pinnavee nitraadi- ja fosforisisalduse seire tulemused, sealhulgas teave vee kvaliteedi suundumuste kohta nii erandi kohaldamise korral kui ka tavapärastes tingimustes, samuti andmed erandi mõju kohta vee kvaliteedile; |
| --- | --- |

b)

käesoleva otsuse artikli 7 lõikes 2 osutatud põhja- ja pinnavee nitraadi- ja fosforisisalduse seire tulemused, sealhulgas teave vee kvaliteedi suundumuste kohta nii erandi kohaldamise korral kui ka tavapärastes tingimustes, samuti andmed erandi mõju kohta vee kvaliteedile;

| c) | käesoleva otsuse artikli 7 lõikes 2 osutatud mullaseire tulemused, mis näitavad lämmastiku- ja fosforisisaldust juurte piirkonnas asuvas vees nii erandi kohaldamise korral kui ka tavapärastes tingimustes; |
| --- | --- |

c)

käesoleva otsuse artikli 7 lõikes 2 osutatud mullaseire tulemused, mis näitavad lämmastiku- ja fosforisisaldust juurte piirkonnas asuvas vees nii erandi kohaldamise korral kui ka tavapärastes tingimustes;

| d) | käesoleva otsuse artikli 7 lõikes 3 osutatud uuringute tulemused, milles käsitletakse maa kasutamist kohalikul tasandil, külvikordi ning põllumajandustavasid; |
| --- | --- |

d)

käesoleva otsuse artikli 7 lõikes 3 osutatud uuringute tulemused, milles käsitletakse maa kasutamist kohalikul tasandil, külvikordi ning põllumajandustavasid;

| e) | käesoleva otsuse artikli 7 lõikes 3 osutatud ning kindla mudeli alusel arvestatud nitraatide leostumise ulatuse ja fosforikadude tulemused üksikerandit kohaldavates põllumajandusettevõtetes; |
| --- | --- |

e)

käesoleva otsuse artikli 7 lõikes 3 osutatud ning kindla mudeli alusel arvestatud nitraatide leostumise ulatuse ja fosforikadude tulemused üksikerandit kohaldavates põllumajandusettevõtetes;

| f) | käesoleva otsuse artikli 7 lõikes 4 osutatud tabelid, kus on märgitud, kui suurel osal erandiga hõlmatud põllumajandusmaast tuleb kasvatada rohumaale külvatavat ristikut või lutserni ja heintaimede allakülviga otra või herneid; |
| --- | --- |

f)

käesoleva otsuse artikli 7 lõikes 4 osutatud tabelid, kus on märgitud, kui suurel osal erandiga hõlmatud põllumajandusmaast tuleb kasvatada rohumaale külvatavat ristikut või lutserni ja heintaimede allakülviga otra või herneid;

| g) | hinnang käesoleva otsuse artikli 8 lõigetes 1 ja 2 osutatud erandi tingimuste rakendamisele, võttes aluseks põllumajandusettevõtete kontrollimise tulemused ning halduskontrollidel ja põldtunnustamisel põhineva teabe tingimusi mittetäitvate põllumajandusettevõtete kohta. |
| --- | --- |

g)

hinnang käesoleva otsuse artikli 8 lõigetes 1 ja 2 osutatud erandi tingimuste rakendamisele, võttes aluseks põllumajandusettevõtete kontrollimise tulemused ning halduskontrollidel ja põldtunnustamisel põhineva teabe tingimusi mittetäitvate põllumajandusettevõtete kohta.

Artikkel 10

Käesolevat erandit kohaldatakse alates 1. augustist 2012. Otsus kaotab kehtivuse 31. juulil 2016.

Artikkel 11

Käesolev otsus on adresseeritud Taani Kuningriigile.

Brüssel, 23. oktoober 2012

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Janez POTOČNIK

---

(1)  EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1.

1

(2)  EÜT L 319, 23.11.2002, lk 24.

2

(3)  ELT L 94, 13.4.2005, lk 34.

3

(4)  ELT L 217, 13.8.2008, lk 16.

4

---

Parandused

| 25.10.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 295/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 295/24

---

Teabe Euroopa Ühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu jõustumise kuupäeva kohta parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 219, 14. august 2008
  )

Leheküljel 64 esimeses lõigus

asendatakse

„[- - -] vastavalt 28. veebruaril 2007 ja 24. juulil 2008 [- - -].”

järgmisega:

„[- - -] vastavalt 28. veebruaril 2007 ja 2. novembril 2007 [- - -].”

Leheküljel 64 teises lõigus

asendatakse

„[- - -] jõustus leping seega 24. juulil 2008.”

järgmisega:

„[- - -] jõustus leping seega 2. novembril 2007.”

---