# Az Európai Unió L 334/2012

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2012.334.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 334 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 55. évfolyam2012. december 6. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2012.334.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 334

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

55. évfolyam2012. december 6.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | | 2012/750/EU |
| | * | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselőinek határozata (2010. október 15.) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Jordán Hasimita Királyság közötti euromediterrán légi közlekedési megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról | 1 |
| Euromediterrán légi közlekedési megállapodás egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Jordán Hasimita Királyság között | 3 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 1153/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. december 3.) a Kínai Népköztársaságból származó puhított bőr behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről | 31 |
| | | A Bizottság 1154/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. december 5.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 44 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2012/751/KKBP |
| | * | A Politikai és Biztonsági Bizottság EULEX KOSOVO/3/2012 határozata (2012. december 4.) az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziója (EULEX KOSOVO) misszióvezetőjének kinevezéséről | 46 |
| | | 2012/752/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2012. december 4.) egy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban működő laboratórium számára a veszettség elleni vakcinák hatékonyságát ellenőrző szerológiai vizsgálatok elvégzésének engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2012) 8757. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 47 |
| | | 2012/753/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2012. december 4.) a Finnországra és az Egyesült Királyságra vonatkozó felügyeleti programok, valamint Finnország és az Egyesült Királyság bizonyos víziállat-betegségektől mentesnek való minősítése tekintetében a 2009/177/EK határozat I. mellékletének módosításáról
  (az értesítés a C(2012) 8758. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 48 |
| | | 2012/754/EU |
| | * | Az Európai Központi Bank határozata (2012. november 29.) a 2013-ban történő érmekibocsátás mennyiségének engedélyezéséről (EKB/2012/26) | 50 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

2012/750/EU

*

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselőinek határozata (2010. október 15.) az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Jordán Hasimita Királyság közötti euromediterrán légi közlekedési megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

1

Euromediterrán légi közlekedési megállapodás egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Jordán Hasimita Királyság között

3

RENDELETEK

*

A Tanács 1153/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. december 3.) a Kínai Népköztársaságból származó puhított bőr behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

31

A Bizottság 1154/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. december 5.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

44

HATÁROZATOK

2012/751/KKBP

*

A Politikai és Biztonsági Bizottság EULEX KOSOVO/3/2012 határozata (2012. december 4.) az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziója (EULEX KOSOVO) misszióvezetőjének kinevezéséről

46

2012/752/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2012. december 4.) egy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban működő laboratórium számára a veszettség elleni vakcinák hatékonyságát ellenőrző szerológiai vizsgálatok elvégzésének engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2012) 8757. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2012) 8757. számú dokumentummal történt)

1

47

2012/753/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2012. december 4.) a Finnországra és az Egyesült Királyságra vonatkozó felügyeleti programok, valamint Finnország és az Egyesült Királyság bizonyos víziállat-betegségektől mentesnek való minősítése tekintetében a 2009/177/EK határozat I. mellékletének módosításáról
  (az értesítés a C(2012) 8758. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2012) 8758. számú dokumentummal történt)

1

48

2012/754/EU

*

Az Európai Központi Bank határozata (2012. november 29.) a 2013-ban történő érmekibocsátás mennyiségének engedélyezéséről (EKB/2012/26)

(EKB/2012/26)

50

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Jordán Hasimita Királyság közötti euromediterrán légiközlekedési megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló, 2010. október 15-i a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselőinek 2011/181/EU határozatához (HL L 79., 2011.3.25.) | 51 |
| | * | Helyesbítés az egyes, emberi fogyasztásra szánt kéthéjú kagylók Peruból történő behozatalának felfüggesztését célzó sürgősségi intézkedésekről szóló 2008/866/EK bizottsági határozatnak az időbeli hatálya tekintetében történő módosításáról szóló, 2012. november 23-i 2012/729/EU bizottsági végrehajtási határozathoz (HL L 327., 2012.11.27.) | 52 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Jordán Hasimita Királyság közötti euromediterrán légiközlekedési megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló, 2010. október 15-i a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselőinek 2011/181/EU határozatához (HL L 79., 2011.3.25.)

(HL L 79., 2011.3.25.)

51

*

Helyesbítés az egyes, emberi fogyasztásra szánt kéthéjú kagylók Peruból történő behozatalának felfüggesztését célzó sürgősségi intézkedésekről szóló 2008/866/EK bizottsági határozatnak az időbeli hatálya tekintetében történő módosításáról szóló, 2012. november 23-i 2012/729/EU bizottsági végrehajtási határozathoz (HL L 327., 2012.11.27.)

(HL L 327., 2012.11.27.)

52

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 6.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 334/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 334/1

---

A TANÁCS ÉS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐINEK HATÁROZATA

(2010. október 15.)

az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Jordán Hasimita Királyság közötti euromediterrán légi közlekedési megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

(2012/750/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TAGÁLLAMAI KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (5) és (7) bekezdésével és a 218. cikk (8) bekezdésével,

mivel:

| (1) | A Tanácstól kapott felhatalmazás alapján a Bizottság az Európai Unió és tagállamai nevében tárgyalásokat folytatott a Jordán Hasimita Királysággal euromediterrán légi közlekedési megállapodás (a továbbiakban: „a megállapodás”) megkötéséről. |
| --- | --- |

(1)

A Tanácstól kapott felhatalmazás alapján a Bizottság az Európai Unió és tagállamai nevében tárgyalásokat folytatott a Jordán Hasimita Királysággal euromediterrán légi közlekedési megállapodás (a továbbiakban: „a megállapodás”) megkötéséről.

| (2) | A megállapodást 2010. március 17-én parafálták. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodást 2010. március 17-én parafálták.

| (3) | A megállapodást – egy későbbi időpontban történő lehetséges elfogadására is figyelemmel – az Uniónak és a tagállamoknak alá kell írniuk és ideiglenesen alkalmazniuk. |
| --- | --- |

(3)

A megállapodást – egy későbbi időpontban történő lehetséges elfogadására is figyelemmel – az Uniónak és a tagállamoknak alá kell írniuk és ideiglenesen alkalmazniuk.

| (4) | A megállapodás ideiglenes alkalmazásának esetleges megszakítására vonatkozó határozat meghozatalához eljárási szabályokat szükséges megállapítani. Megfelelő eljárási szabályokat szükséges továbbá megállapítani az Uniónak és a tagállamoknak a megállapodás 21. cikke szerint létrehozott vegyes bizottságban és a megállapodás 22. cikkében meghatározott vitarendezési eljárásokban való részvétele, valamint a megállapodás biztonságra és védelemre vonatkozó egyes rendelkezéseinek végrehajtása tekintetében, |
| --- | --- |

(4)

A megállapodás ideiglenes alkalmazásának esetleges megszakítására vonatkozó határozat meghozatalához eljárási szabályokat szükséges megállapítani. Megfelelő eljárási szabályokat szükséges továbbá megállapítani az Uniónak és a tagállamoknak a megállapodás 21. cikke szerint létrehozott vegyes bizottságban és a megállapodás 22. cikkében meghatározott vitarendezési eljárásokban való részvétele, valamint a megállapodás biztonságra és védelemre vonatkozó egyes rendelkezéseinek végrehajtása tekintetében,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Aláírás

(1)   Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Jordán Hasimita Királyság közötti euromediterrán légi közlekedési megállapodás (a továbbiakban: „a megállapodás”) aláírását a Tanács a megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra is figyelemmel az Unió nevében jóváhagyja (1).

(2)   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t, figyelemmel annak elfogadására.

2. cikk

Ideiglenes alkalmazás

A megállapodást annak hatálybalépéséig az Unió és a tagállamok ideiglenesen alkalmazzák az azt az időpontot követő hónap első napjától kezdve, amelyik az alábbiak közül a korábbi: i. a legutolsó olyan értesítés kelte, amelyben a felek értesítették egymást az ideiglenes alkalmazáshoz szükséges eljárások lezárulásáról; vagy ii. a felek alkalmazandó belső eljárásaitól és/vagy belső joguktól függően a megállapodás aláírásának napjától számított 12 hónappal későbbi nap.

3. cikk

Vegyes bizottság

(1)   A megállapodás 21. cikke értelmében létrehozott vegyes bizottságban az Európai Uniót és a tagállamokat a Bizottság és a tagállamok képviselői képviselik.

(2)   A megállapodás 26. cikke (2) bekezdésével összhangban a megállapodás III. vagy IV. mellékletének módosítása és a joghatással bíró határozat elfogadását nem igénylő és az EU kizárólagos hatáskörébe tartozó kérdések tekintetében a vegyes bizottságban az Európai Unió és tagállamai által képviselendő álláspontot a Bizottság állapítja meg, és erről a Tanács és a tagállamok előzetesen értesítést kapnak.

(3)   Az EU hatáskörébe tartozó ügyekre vonatkozó egyéb vegyes bizottsági határozatok tekintetében az Európai Unió és tagállamai által képviselendő álláspontot – a Bizottság javaslata alapján – minősített többséggel a Tanács fogadja el, kivéve, ha az EU-szerződések az alkalmazandó szavazási eljárásokra vonatkozóan eltérően rendelkeznek.

(4)   A tagállami hatáskörbe tartozó ügyekre vonatkozó egyéb vegyes bizottsági határozatok tekintetében az Európai Unió és tagállamai által képviselendő álláspontot – a Bizottság vagy a tagállamok javaslata alapján – egyhangú szavazással a Tanács fogadja el, kivéve, ha egy tagállam az említett álláspont elfogadását követő egy hónapon belül arról értesíti a Tanács Főtitkárságát, hogy a vegyes bizottsági határozatot csak saját jogalkotási szerveinek egyetértésével hagyhatja jóvá.

(5)   A vegyes bizottságban az Unió és a tagállamok által képviselendő álláspontot a Bizottság terjeszti elő, kivéve a tagállamok kizárólagos határkörébe tartozó területeken, amely esetben az álláspontot a Tanács elnöksége, vagy a Tanács döntése alapján a Bizottság terjeszti elő.

4. cikk

Vitarendezés

(1)   A megállapodás 22. cikke szerinti vitarendezési eljárások során az Uniót és a tagállamokat a Bizottság képviseli.

(2)   A megállapodás 22. cikkének (7) bekezdése szerinti, az előnyök alkalmazását felfüggesztő határozatot a Bizottság javaslata alapján a Tanács hozza meg. A Tanács minősített többséggel határoz.

(3)   Az EU hatáskörébe tartozó kérdések tekintetében a megállapodás 22. cikke alapján hozandó egyéb megfelelő intézkedésekről a Bizottság határoz, a Tanács által kijelölt tagállami képviselőkből álló különbizottság segítségével.

5. cikk

A Bizottság tájékoztatása

(1)   A tagállamok haladéktalanul értesítik a Bizottságot az általuk a megállapodás 4. cikke értelmében hozott, valamely légi fuvarozó engedélyének megtagadására, visszavonására, felfüggesztésére vagy korlátozására vonatkozó határozatról.

(2)   A tagállamok haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot a megállapodás 13. cikke (A légi közlekedés biztonsága) alapján általuk benyújtott vagy kézhez kapott kérelmekről vagy értesítésekről.

(3)   A tagállamok haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot a megállapodás 14. cikke (A légi közlekedés védelme) alapján általuk benyújtott vagy kézhez kapott kérelmekről vagy értesítésekről.

Kelt Luxembourgban, 2010. október 15-én.

a Tanács részéről

az elnök

E. SCHOUPPE

---

(1)  Lásd e Hivatalos Lap 3. oldalát.

1

---

EUROMEDITERRÁN LÉGI KÖZLEKEDÉSI MEGÁLLAPODÁS

egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Jordán Hasimita Királyság között

A BELGA KIRÁLYSÁG,

A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG,

A CSEH KÖZTÁRSASÁG,

A DÁN KIRÁLYSÁG,

A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,

AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,

ÍRORSZÁG,

A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,

A SPANYOL KIRÁLYSÁG,

A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,

AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,

A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,

A LETT KÖZTÁRSASÁG,

A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,

A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,

A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG,

MÁLTA,

A HOLLAND KIRÁLYSÁG,

AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,

A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,

A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,

ROMÁNIA,

A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,

A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,

A FINN KÖZTÁRSASÁG,

A SVÉD KIRÁLYSÁG,

NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,

az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés szerződő felei, a továbbiakban: „a tagállamok”, és

AZ EURÓPAI UNIÓ

egyrészről,

A JORDÁN HASIMITA KIRÁLYSÁG, a továbbiakban: „Jordánia”

másrészről,

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy előmozdítsák a légi fuvarozók közötti tisztességes piaci versenyen, valamint minimális kormányzati beavatkozáson és szabályozáson alapuló nemzetközi légi közlekedési rendszer létrehozását;

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy előmozdítsák a nemzetközi légifuvarozási lehetőségek bővülését – a légifuvarozási hálózatok fejlesztése révén is – annak érdekében, hogy eleget tegyenek az utasok és a fuvaroztatók megfelelő légi közlekedési szolgáltatások iránti igényeinek;

FELISMERVE a légi fuvarozásnak a kereskedelem, az idegenforgalom és a befektetések előmozdításával kapcsolatos jelentőségét;

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy lehetővé tegyék a légi fuvarozók számára, hogy nyílt piacon versenyképes árakat és szolgáltatásokat nyújtsanak az utazóközönség és a fuvarozók részére;

FELISMERVE a szabályozási környezet konvergenciájának és – a gyakorlatban leginkább megvalósítható mértékben – a légi fuvarozással kapcsolatos szabályozások harmonizációjának potenciális előnyeit;

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy a légi közlekedési ipar minden ágazata – a légi fuvarozók munkavállalóit is beleértve – részesüljön a liberalizált környezet előnyeiből;

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy a nemzetközi légi fuvarozásban a legmagasabb fokú biztonságot és védelmet biztosítsák, és kifejezésre juttassák a személy- és vagyonbiztonságot veszélyeztető, a légi fuvarozás működését károsan befolyásoló és a közvéleménynek a polgári repülésbe vetett bizalmát aláaknázó olyan cselekedetek, illetve azokkal való fenyegetések miatti súlyos aggodalmukat, amelyek a légi járművek biztonsága ellen irányulnak;

TUDOMÁSUL VÉVE a Chicagóban 1944. december 7-én aláírásra megnyitott Nemzetközi Polgári Repülési Egyezményben foglaltakat;

FELISMERVE, hogy ez az euromediterrán légi közlekedési megállapodás az 1995. november 28-i Barcelonai Nyilatkozatban előirányzott euromediterrán partnerség hatálya alá tartozik;

MEGÁLLAPÍTVA együttes szándékukat a szabályozási környezet konvergenciájának, a szabályozási együttműködésnek, valamint a piacra jutás liberalizációjának elvein alapuló euromediterrán légtér ügyének előmozdítására;

TUDOMÁSUL VÉVE az egyrészről az Arab Polgári Repülési Bizottság (ACAC) és az Arab Légi Fuvarozók Szervezete (AACO), másrészről az Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóság által 2008. november 16-án Sarm-el-Sejkben aláírt közös nyilatkozat létrejöttét;

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy a légi fuvarozók számára egyenlő versenyfeltételeket biztosítsanak, a kölcsönösen elfogadott szolgáltatások nyújtásához méltányos és azonos lehetőségeket teremtve;

FELISMERVE, hogy a légi fuvarozók részére biztosított tisztességes és azonos feltételek mellett történő résidőkiosztás, amely semleges és megkülönböztetésmentes bánásmódot garantál valamennyi légi fuvarozó számára, nagy jelentőséggel bír;

FELISMERVE, hogy az állami támogatások hátrányosan befolyásolhatják a légi fuvarozók közötti versenyt, és veszélyeztethetik e megállapodás alapvető célkitűzéseit;

MEGERŐSÍTVE a légi közlekedésből adódó üvegházgáz-kibocsátás korlátozásának fontosságát és a környezetvédelem jelentőségét a nemzetközi légi közlekedési politika fejlesztése és alkalmazása során;

TUDOMÁSUL VÉVE a fogyasztóvédelem jelentőségét, beleértve a Montrealban, 1999. május 28-án létrejött, a nemzetközi légi szállítás egyes szabályainak egységesítéséről szóló egyezményben megkövetelt védelmet, amennyiben mindkét fél szerződő fele ezen egyezménynek;

AZZAL A SZÁNDÉKKAL, hogy a meglévő légifuvarozási megállapodások keretét alapul vegyék, lehetővé téve a piacokhoz való hozzáférést, valamint azt, hogy a fogyasztók, a légi fuvarozók, a munkaerő és a közösségek mindkét szerződő fél esetében a legnagyobb előnyöket élvezzék;

MEGÁLLAPÍTVA, hogy e megállapodás célja, hogy fokozatosan, ugyanakkor átfogó módon végrehajtásra kerüljön, és hogy megfelelő mechanizmus biztosíthassa a jogszabályok minden eddiginél nagyobb összhangját,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

Fogalommeghatározások

Ellenkező rendelkezés hiányában, e megállapodás alkalmazásában:

1.   „kölcsönösen elfogadott szolgáltatások” és „meghatározott útvonalak”: az e megállapodás 2. cikke (Forgalmi jogok) és I. melléklete szerinti nemzetközi légi fuvarozás;

2.   „a Megállapodás”: ez a megállapodás, a megállapodás mellékletei és ezek módosításai;

3.   „légi fuvarozás”: utasok, poggyász, áru és postai küldemények külön-külön vagy együttesen, díj vagy ellenszolgáltatás ellenében légi járműveken történő szállítása, amely – az egyértelműség érdekében – magában foglalja a menetrendszerű és a nem menetrendszerű (charter) légi fuvarozást és a teljes árufuvarozási szolgáltatást;

4.   „társulási megállapodás”: az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Jordán Hasimita Királyság közötti társulás létrehozásáról szóló, 1997. november 24-én Brüsszelben aláírt euromediterrán megállapodás;

5.   „illetőség”: a légi fuvarozó azon országhoz való tartozása, amelyben eleget tesz a tulajdonlással, a tényleges ellenőrzéssel és a központi ügyvezetés helyével kapcsolatos követelményeknek;

6.   „illetékes hatóságok”: a Megállapodás szerinti igazgatási feladatok ellátásáért felelős kormányhivatalok vagy kormányzati szervek;

7.   „szerződő felek”: egyrészről az Európai Unió vagy tagállamai, vagy az Európai Unió és tagállamai, vonatkozó hatáskörüknek megfelelően, másrészről Jordánia;

8.   „az Egyezmény”: a nemzetközi polgári repülésről szóló, 1944. december 7-én Chicagóban aláírásra megnyitott egyezmény, beleértve:

9.   „alkalmasság”: a légi fuvarozó alkalmassága nemzetközi légi szolgáltatások működtetésére, vagyis kielégítő pénzügyi kapacitása és megfelelő irányítási szakértelme, továbbá készsége az említett szolgáltatások működtetésére irányadó törvények, rendeletek és előírások betartására;

10.   „ECAA-ország”: az európai közös légtér létrehozásáról szóló megállapodás (ECAA-megállapodás) valamely részes fele (az Európai Unió tagállamai, az Albán Köztársaság, Bosznia és Hercegovina, a Horvát Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, a Montenegrói Köztársaság, a Norvég Királyság, a Szerb Köztársaság és Koszovó az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1244. számú határozata értelmében);

11.   „euromediterrán ország”: az európai szomszédsági politikában részt vevő bármely földközi-tengeri ország (vagyis Marokkó, Algéria, Tunézia, Líbia, Egyiptom, Libanon, Jordánia, Izrael, a palesztin terület, Szíria és Törökország);

12.   „az ötödik szabadságjog”: egy állam („a jogot biztosító állam”) által egy másik állam részére („a kedvezményezett állam”) biztosított jog vagy előjog nemzetközi légi közlekedési szolgáltatás nyújtására a jogot biztosító állam és egy harmadik állam területe között azzal a feltétellel, hogy a szóban forgó szolgáltatás a kedvezményezett állam területéről indul ki vagy oda irányul;

13.   „nemzetközi légi fuvarozás”: a legalább két állam területe feletti légtérben megvalósuló légi fuvarozás;

14.   „illetőséggel rendelkező/illetőségű személy”: a jordán fél esetében bármely, jordán illetőségű személy vagy jogalany, illetve az európai fél esetében valamely tagállamban illetőséggel rendelkező személy vagy jogalany, amennyiben a jogalany a jordán fél esetében jordán illetőségű személyek vagy jogalanyok, az európai fél esetében pedig valamely tagállamban vagy a IV. mellékletben meghatározott harmadik országok egyikében illetőséggel rendelkező személyek vagy jogalanyok – közvetlen vagy többségi részesedés címén való – állandó, tényleges ellenőrzése alatt áll;

15.   „működési engedélyek”: az Európai Unió és tagállamai esetében a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló, 2008. szeptember 24-i 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) vagy bármely jogutód okmány értelmében kiállított működési engedélyek és más releváns okmányok vagy tanúsítványok, Jordánia esetében pedig a jordán polgári légi közlekedési rendelet (JCAR) 119. része értelmében kiállított tanúsítványok vagy engedélyek;

16.   „ár”:

| — | „légi viteldíjak”: a légi járaton történő utas- és poggyászszállítás fejében a légi fuvarozó vagy annak ügynöke vagy más jegyértékesítő részére fizetendő díjak, továbbá ezen árak alkalmazási feltételei, ideértve az ügynöknek és az egyéb kisegítő szolgálatoknak nyújtott díjazást és feltételeket is, valamint |
| --- | --- |

—

„légi viteldíjak”: a légi járaton történő utas- és poggyászszállítás fejében a légi fuvarozó vagy annak ügynöke vagy más jegyértékesítő részére fizetendő díjak, továbbá ezen árak alkalmazási feltételei, ideértve az ügynöknek és az egyéb kisegítő szolgálatoknak nyújtott díjazást és feltételeket is, valamint

| — | „légi fuvardíjak”: a teherszállításért fizetendő árak, továbbá ezen árak alkalmazási feltételei, ideértve az ügynöknek és az egyéb kisegítő szolgálatoknak nyújtott díjazást és feltételeket is. |
| --- | --- |

—

„légi fuvardíjak”: a teherszállításért fizetendő árak, továbbá ezen árak alkalmazási feltételei, ideértve az ügynöknek és az egyéb kisegítő szolgálatoknak nyújtott díjazást és feltételeket is.

Ez a fogalommeghatározás adott esetben magában foglalja a nemzetközi légi fuvarozáshoz kapcsolódóan biztosított felszíni szállítást, illetve annak feltételeit.

17.   „a központi ügyvezetés helye”: a légi fuvarozó azon szerződő fél területén található központi irodája vagy székhelye, amelyen belül a légi fuvarozó elsődleges pénzügyi feladatait és működésének irányítását gyakorolják, ideértve annak folyamatos légi alkalmassági irányítását is;

18.   „közszolgáltatási kötelezettség”: a légi fuvarozókra háruló bármely arra vonatkozó kötelezettség, hogy a meghatározott útvonalon minimális menetrendszerű légi szolgáltatást biztosítsanak, megfelelve a folyamatosságot, a rendszerességet, az árképzést és a minimális kapacitást érintő olyan rögzített előírásoknak, amelyeknek a légi fuvarozók nem tennének eleget, ha kizárólag üzleti érdekeiket vennék figyelembe. Az érintett szerződő fél a légi fuvarozók számára közszolgáltatási kötelezettségeik teljesítése fejében kompenzációt nyújthat;

19.   „SESAR”: az egységes európai égbolt műszaki megvalósulása, amely az új generációs légiforgalmi-irányítási rendszerek koordinált, összehangolt kutatását, fejlesztését és felhasználását biztosítja;

20.   „állami támogatás”: bármely, a hatóságok vagy regionális szervezetek, illetve egyéb állami szervezetek által nyújtott pénzügyi hozzájárulás, amely például az alábbi formát öltheti:

és általa a kedvezményezett előnyhöz jut;

21.   „terület”: Jordánia esetében az ország fennhatósága vagy joghatósága alá tartozó földterületek (szárazföldi területek és szigetek), belvizek és felségvizek, az Európai Unió esetében pedig azok a földterületek (szárazföldi területek és szigetek), belvizek és felségvizek, amelyeken az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés alkalmazandó, az említett szerződésekben és az ezeket felváltó okmányokban megállapított feltételek szerint. A Megállapodás Gibraltár repülőterére történő alkalmazása nem érinti a Spanyol Királyság és az Egyesült Királyság által a repülőtér helyéül szolgáló terület feletti szuverenitással kapcsolatos jogvitában elfoglalt jogi álláspontokat, és Gibraltár repülőterének a 2006. szeptember 18-án a tagállamok között fennálló európai uniós légi közlekedési intézkedések tekintetében való további felfüggesztését a Gibraltár repülőteréről szóló, 2006. szeptember 18-án Córdobában elfogadott miniszteri nyilatkozatnak megfelelően; és

22.   „használati díj”: a légi fuvarozókra a repülőtér, a repülőtéri környezet, a légiforgalmi, illetve légiközlekedés-védelmi berendezések vagy szolgáltatások – a kapcsolódó szolgáltatásokat és berendezéseket is beleértve – igénybevételéért, valamint – adott esetben – a zajkibocsátással kapcsolatos környezeti költségek figyelembevételével kiszabott díj.

I.   CÍM

GAZDASÁGI RENDELKEZÉSEK

2. cikk

Forgalmi jogok

(1)   A Megállapodás I. és II. mellékletével összhangban mindegyik szerződő fél biztosítja a másik szerződő fél számára a másik szerződő fél légi fuvarozói által végzett nemzetközi légi fuvarozás tekintetében az alábbi jogokat:

| a) | a területén leszállás nélkül történő átrepülés joga; |
| --- | --- |

a)

a területén leszállás nélkül történő átrepülés joga;

| b) | a területén való leszállás joga, amennyiben az nem az utasok, a poggyász, az áru és/vagy a postai küldemények légi fuvarozásba történő felvételére vagy kirakására irányul (nem kereskedelmi célú leszállás); |
| --- | --- |

b)

a területén való leszállás joga, amennyiben az nem az utasok, a poggyász, az áru és/vagy a postai küldemények légi fuvarozásba történő felvételére vagy kirakására irányul (nem kereskedelmi célú leszállás);

| c) | meghatározott útvonalon kölcsönösen elfogadott szolgáltatás nyújtása során a területén való leszállás joga, amennyiben az az utasok, poggyász, áru és/vagy postai küldemények – külön-külön vagy együttesen – légi fuvarozásba történő felvételére vagy kirakására irányul; és |
| --- | --- |

c)

meghatározott útvonalon kölcsönösen elfogadott szolgáltatás nyújtása során a területén való leszállás joga, amennyiben az az utasok, poggyász, áru és/vagy postai küldemények – külön-külön vagy együttesen – légi fuvarozásba történő felvételére vagy kirakására irányul; és

| d) | a Megállapodásban meghatározott egyéb jogok. |
| --- | --- |

d)

a Megállapodásban meghatározott egyéb jogok.

2.   A Megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezhető oly módon, mint amely:

| a) | jogot ad Jordánia légi fuvarozói számára – bármely tagállam területén – az adott tagállam területének egy másik pontja felé tartó utasok, poggyász, áru és/vagy postai küldemények ellentételezés mellett a fedélzetre való felvitelére; |
| --- | --- |

a)

jogot ad Jordánia légi fuvarozói számára – bármely tagállam területén – az adott tagállam területének egy másik pontja felé tartó utasok, poggyász, áru és/vagy postai küldemények ellentételezés mellett a fedélzetre való felvitelére;

| b) | jogot ad az Európai Unió légi fuvarozói számára – Jordánia területén – a Jordánia területének egy másik pontja felé tartó utasok, poggyász, áru és/vagy postai küldemények ellentételezés mellett a fedélzetre való felvitelére. |
| --- | --- |

b)

jogot ad az Európai Unió légi fuvarozói számára – Jordánia területén – a Jordánia területének egy másik pontja felé tartó utasok, poggyász, áru és/vagy postai küldemények ellentételezés mellett a fedélzetre való felvitelére.

3. cikk

Engedély

(1)   Az egyik szerződő fél légi fuvarozója által benyújtott működési engedélyre irányuló kérelem kézhezvételekor az illetékes hatóságok minimális eljárási határidővel adják ki a megfelelő engedélyeket, feltéve, hogy:

| a) | jordán légi fuvarozó esetében:






  — | a légi fuvarozó központi ügyvezetésének helye Jordániában található, és a légi fuvarozó a Jordán Hasimita Királyság jogszabályainak megfelelő működési engedély birtokában van, |
| --- | --- | --- |

a)

jordán légi fuvarozó esetében:

—

a légi fuvarozó központi ügyvezetésének helye Jordániában található, és a légi fuvarozó a Jordán Hasimita Királyság jogszabályainak megfelelő működési engedély birtokában van,

| — | a légi fuvarozó tényleges szabályozási ellenőrzését a Jordán Hasimita Királyság gyakorolja és tartja fenn, valamint |
| --- | --- |

—

a légi fuvarozó tényleges szabályozási ellenőrzését a Jordán Hasimita Királyság gyakorolja és tartja fenn, valamint

| — | a légi fuvarozó Jordánia és/vagy jordán illetőségű személyek közvetlen vagy többségi tulajdonában áll, illetve a tényleges ellenőrzést felette Jordánia és/vagy jordán illetőségű személyek gyakorolják; |
| --- | --- |

—

a légi fuvarozó Jordánia és/vagy jordán illetőségű személyek közvetlen vagy többségi tulajdonában áll, illetve a tényleges ellenőrzést felette Jordánia és/vagy jordán illetőségű személyek gyakorolják;

| b) | az Európai Unió légi fuvarozója esetében:






  — | a légi fuvarozó központi ügyvezetésének helye az Európai Unió működéséről szóló szerződés értelmében vett tagállam területén található, és a légi fuvarozó működési engedély birtokában van, |
| --- | --- | --- |

b)

az Európai Unió légi fuvarozója esetében:

—

a légi fuvarozó központi ügyvezetésének helye az Európai Unió működéséről szóló szerződés értelmében vett tagállam területén található, és a légi fuvarozó működési engedély birtokában van,

| — | a légi fuvarozó hatékony szabályozási ellenőrzését az üzembentartási engedély kiadásáért felelős tagállam gyakorolja és tartja fenn, és az illetékes légügyi hatóság egyértelműen meg van határozva, valamint |
| --- | --- |

—

a légi fuvarozó hatékony szabályozási ellenőrzését az üzembentartási engedély kiadásáért felelős tagállam gyakorolja és tartja fenn, és az illetékes légügyi hatóság egyértelműen meg van határozva, valamint

| — | a légi fuvarozó egy tagállam és/vagy egy tagállamban illetőséggel rendelkező személyek, vagy a IV. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy az ezekben illetőséggel rendelkező személyek közvetlen vagy többségi tulajdonában áll; |
| --- | --- |

—

a légi fuvarozó egy tagállam és/vagy egy tagállamban illetőséggel rendelkező személyek, vagy a IV. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy az ezekben illetőséggel rendelkező személyek közvetlen vagy többségi tulajdonában áll;

| c) | a légi fuvarozó eleget tesz a nemzetközi légi fuvarozás üzemeltetése tekintetében az illetékes hatóság által szokásosan alkalmazott törvényeknek és rendeleteknek; továbbá |
| --- | --- |

c)

a légi fuvarozó eleget tesz a nemzetközi légi fuvarozás üzemeltetése tekintetében az illetékes hatóság által szokásosan alkalmazott törvényeknek és rendeleteknek; továbbá

| d) | a 13. cikkben (A légi közlekedés biztonsága) és a 14. cikkben (A légi közlekedés védelme) foglalt rendelkezéseket fenntartják és alkalmazzák. |
| --- | --- |

d)

a 13. cikkben (A légi közlekedés biztonsága) és a 14. cikkben (A légi közlekedés védelme) foglalt rendelkezéseket fenntartják és alkalmazzák.

4. cikk

Az engedély elutasítása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása

(1)   Mindegyik szerződő fél illetékes hatósága jogosult arra, hogy a másik szerződő fél légi fuvarozójának működési engedélyét elutasítsa, visszavonja, felfüggessze vagy korlátozza, illetve működését egyéb módon felfüggessze vagy korlátozza, amennyiben:

| a) | jordán légi fuvarozó esetében:






  — | a légi fuvarozó központi ügyvezetésének helye nem Jordániában található, és a légi fuvarozó nincs Jordánia alkalmazandó jogszabályainak megfelelő működési engedély birtokában, |
| --- | --- | --- |

a)

jordán légi fuvarozó esetében:

—

a légi fuvarozó központi ügyvezetésének helye nem Jordániában található, és a légi fuvarozó nincs Jordánia alkalmazandó jogszabályainak megfelelő működési engedély birtokában,

| — | a légi fuvarozó tényleges szabályozási ellenőrzését nem Jordánia gyakorolja és tartja fenn,
  vagy |
| --- | --- |

—

a légi fuvarozó tényleges szabályozási ellenőrzését nem Jordánia gyakorolja és tartja fenn,

vagy

| — | a légi fuvarozó nem Jordánia és/vagy jordán illetőségű személyek közvetlen vagy többségi tulajdonában áll, illetve a tényleges ellenőrzést felette nem Jordánia és/vagy jordán illetőségű személyek gyakorolják; |
| --- | --- |

—

a légi fuvarozó nem Jordánia és/vagy jordán illetőségű személyek közvetlen vagy többségi tulajdonában áll, illetve a tényleges ellenőrzést felette nem Jordánia és/vagy jordán illetőségű személyek gyakorolják;

| b) | az Európai Unió légi fuvarozója esetében:






  — | a légi fuvarozó központi ügyvezetésének helye vagy – amennyiben van – központi irodája nem az Európai Unió működéséről szóló szerződés értelmében vett tagállamok egyikének területén található, és a légi fuvarozó nincs érvényes működési engedély birtokában, |
| --- | --- | --- |

b)

az Európai Unió légi fuvarozója esetében:

—

a légi fuvarozó központi ügyvezetésének helye vagy – amennyiben van – központi irodája nem az Európai Unió működéséről szóló szerződés értelmében vett tagállamok egyikének területén található, és a légi fuvarozó nincs érvényes működési engedély birtokában,

| — | a légi fuvarozó tényleges szabályozási ellenőrzését nem az üzembentartási engedély kiadásáért felelős tagállam gyakorolja és tartja fenn, valamint nincs egyértelműen meghatározva az illetékes légügyi hatóság, vagy |
| --- | --- |

—

a légi fuvarozó tényleges szabályozási ellenőrzését nem az üzembentartási engedély kiadásáért felelős tagállam gyakorolja és tartja fenn, valamint nincs egyértelműen meghatározva az illetékes légügyi hatóság, vagy

| — | a légi fuvarozó nem egy tagállam és/vagy egy tagállamban illetőséggel rendelkező személyek, vagy a IV. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy az ezekben illetőséggel rendelkező személyek közvetlen vagy többségi tulajdonában áll, illetve a tényleges ellenőrzést felette nem ezek gyakorolják; |
| --- | --- |

—

a légi fuvarozó nem egy tagállam és/vagy egy tagállamban illetőséggel rendelkező személyek, vagy a IV. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy az ezekben illetőséggel rendelkező személyek közvetlen vagy többségi tulajdonában áll, illetve a tényleges ellenőrzést felette nem ezek gyakorolják;

| c) | a légi fuvarozó nem tett eleget a Megállapodás 6. cikkében (Törvények és rendeletek betartása) említett törvényeknek és rendeleteknek; vagy |
| --- | --- |

c)

a légi fuvarozó nem tett eleget a Megállapodás 6. cikkében (Törvények és rendeletek betartása) említett törvényeknek és rendeleteknek; vagy

| d) | a 13. cikkben (A légi közlekedés biztonsága) és a 14. cikkben (A légi közlekedés védelme) foglalt rendelkezéseket nem tartják fenn, vagy nem alkalmazzák. |
| --- | --- |

d)

a 13. cikkben (A légi közlekedés biztonsága) és a 14. cikkben (A légi közlekedés védelme) foglalt rendelkezéseket nem tartják fenn, vagy nem alkalmazzák.

(2)   Amennyiben nincs szükség azonnali intézkedések megtételére az (1) bekezdés c) és d) pontjának való további meg nem felelés megakadályozása céljából, a valamely szerződő fél légi fuvarozójának működési engedélye elutasítására, visszavonására, felfüggesztésére vagy korlátozására vonatkozó, e cikk szerinti jogok kizárólag a Megállapodás 23. cikkében (Védintézkedések) meghatározott eljárással összhangban gyakorolhatók. A szóban forgó jogok gyakorlásának minden esetben megfelelőnek és arányosnak kell lennie, hatályát és időtartamát tekintve pedig a feltétlenül szükséges mértékre kell korlátozódnia. Kizárólag az érintett légi fuvarozó(k)ra irányulhat, és nem sértheti egyik szerződő fél arra vonatkozó jogait sem, hogy a 22. cikk (Vitarendezési eljárás és választott bíráskodás) szerinti intézkedéseket tegyen.

(3)   Ezen jogait egyik szerződő fél sem használhatja arra, hogy egy szerződő fél bármely légi fuvarozójának engedélyét azon az alapon utasítsa el, vonja vissza, függessze fel vagy korlátozza, hogy a szóban forgó légi fuvarozó nem áll valamely másik euromediterrán ország vagy ott illetőséggel rendelkező személyek többségi tulajdonában, illetve a tényleges ellenőrzést felette nem ezek gyakorolják, feltéve, hogy az adott euromediterrán ország hasonló euromediterrán légi közlekedési megállapodás részes fele, és viszonosságot biztosít.

4a. cikk

A szabályozási döntések kölcsönös elismerése a légi alkalmasság és az illetőség tekintetében

(1)   Valamely szerződő fél légi fuvarozója engedély iránti kérelmének kézhezvételekor a másik szerződő fél illetékes hatósága ugyanúgy elismeri az első szerződő fél illetékes hatósága által az érintett légi fuvarozó alkalmasságára és/vagy illetőségére vonatkozóan hozott döntést, mintha ezt a döntést saját illetékes hatóságai hozták volna, és az alábbi (2) bekezdésben foglaltak kivételével ilyen kérdésekkel a továbbiakban nem foglalkozik.

(2)   Amennyiben a légi fuvarozó engedély iránti kérelmének kézhezvételét vagy ilyen engedély megadását követően a kedvezményezett szerződő fél illetékes hatóságai megalapozott kétely alapján okkal feltételezik, hogy a másik szerződő fél illetékes hatóságai által hozott döntés ellenére a Megállapodás 3. cikke (Engedély) szerinti, a megfelelő engedélyek kiadására vonatkozó feltételek nem teljesültek, erről haladéktalanul tájékoztatják az említett hatóságokat, feltételezésüket megfelelően indokolva. Ilyen esetben bármelyik szerződő fél kezdeményezhet konzultációt – ideértve a mindkét szerződő fél illetékes hatóságainak képviselőivel folytatott konzultációt is – és/vagy kérhet a feltételezéssel kapcsolatos kiegészítő információkat, és az ilyen kérelmeknek a lehető leghamarabb eleget kell tenni. Ha a kérdés tisztázatlan marad, az ügyet bármelyik szerződő fél a Megállapodás 21. cikke (Vegyes bizottság) szerint létrejött vegyes bizottság elé viheti.

(3)   Ez a cikk nem vonatkozik az alábbiakkal kapcsolatos döntések elismerésére:

| — | biztonsági tanúsítványok vagy engedélyek, |
| --- | --- |

—

biztonsági tanúsítványok vagy engedélyek,

| — | légiközlekedés-védelmi intézkedések, vagy |
| --- | --- |

—

légiközlekedés-védelmi intézkedések, vagy

| — | biztosítási fedezet. |
| --- | --- |

—

biztosítási fedezet.

5. cikk

Befektetés

(1)   Jordánia intézkedéseket hozhat annak lehetővé tételére, hogy jordán légi fuvarozók a tagállamok vagy tagállami illetőséggel rendelkező személyek többségi tulajdonában és/vagy tényleges ellenőrzése alatt álljanak.

(2)   Miután a vegyes bizottság a 21. cikk (Vegyes bizottság) (10) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy sor került-e kölcsönös intézkedésekre, a szerződő felek lehetővé teszik, hogy jordán légi fuvarozók a tagállamok vagy tagállami illetőséggel rendelkező személyek, illetve uniós légi fuvarozók Jordánia vagy jordán illetőséggel rendelkező személyek többségi tulajdonában és/vagy tényleges ellenőrzése alatt álljanak.

(3)   Az e cikk hatálya alá tartozó projektek a Megállapodás értelmében létrejött vegyes bizottság előzetes határozatai alapján valósulhatnak meg. A szóban forgó határozatok megállapítják a Megállapodás szerinti kölcsönösen elfogadott szolgáltatások nyújtására, valamint a harmadik országok és a szerződő felek közötti szolgáltatásokra vonatkozó feltételeket. A megállapodás 21. cikke (Vegyes bizottság) (9) bekezdésének rendelkezései az említett határozatra vonatkozóan nem alkalmazhatók.

6. cikk

A törvények és rendeletek betartása

(1)   Az egyik szerződő fél területére történő belépéskor, ott-tartózkodáskor, illetve onnan való távozáskor a nemzetközi légi fuvarozásban üzemeltetett légi jármű területre történő belépésével, valamint onnan való távozásával kapcsolatos, illetve az ilyen légi jármű üzemeltetésére és irányítására vonatkozó, az adott területen hatályos törvényeknek és rendeleteknek a másik szerződő fél légi fuvarozói megfelelnek.

(2)   Az egyik szerződő fél területére történő belépéskor, ott-tartózkodáskor, illetve onnan való távozáskor a légi járművön tartózkodó utasok, személyzet vagy rakomány területre történő belépésével, valamint onnan való távozásával kapcsolatos, az adott területen hatályos törvényeknek és rendeleteknek (beleértve a belépésre, engedélyezésre, bevándorlásra, útlevelekre, vámvizsgálatra és karanténra vonatkozó rendelkezéseket, illetve a postai küldemények esetében a postai rendelkezéseket) a másik szerződő fél légi fuvarozóinak utasai, személyzete vagy rakománya – illetve a nevükben eljáró személyek – megfelelnek.

7. cikk

Versenykörnyezet

(1)   A szerződő felek megerősítik, hogy a Megállapodásra nézve alkalmazásra kerülnek a társulási megállapodás IV. címe II. fejezete szerinti elvek.

(2)   A szerződő felek elismerik, hogy közös törekvésük a kölcsönösen elfogadott szolgáltatások nyújtására való tisztességes és egyenlő lehetőségek biztosítása mindkét oldal légi fuvarozói számára. A szerződő felek elismerik, hogy a légi fuvarozók akkor folytatnak a legvalószínűbb módon tisztességes versenyt, amennyiben teljes mértékben kereskedelmi alapon nyújtanak szolgáltatást, és nem részesülnek állami támogatásban.

(3)   A Megállapodás hatálya alatt működő légi fuvarozónak jogos célkitűzés elérése érdekében nyújtott állami támogatások esetében alapvető fontosságú, hogy az ilyen támogatások az adott célkitűzéssel arányosak, átláthatóak legyenek, és a másik szerződő fél légi fuvarozóira gyakorolt kedvezőtlen hatást a lehető legkisebbre csökkentsék. Az ilyen támogatást nyújtani szándékozó szerződő fél értesíti a másik szerződő felet szándékáról, és gondoskodik arról, hogy az adott támogatás a Megállapodásban meghatározott kritériumoknak megfeleljen.

(4)   Ha az egyik szerződő fél azt állapítja meg, hogy a másik szerződő fél területén – különösen állami támogatás következtében – olyan feltételek állnak fenn, amelyek nem felelnek meg a (3) bekezdésben említett kritériumoknak, és hátrányosan befolyásolnák légi fuvarozói egyenlő versenyfeltételeit, észrevételeket nyújthat be a másik szerződő félnek. Ezen túlmenően kérheti a Megállapodás 21. cikke (Vegyes bizottság) szerinti vegyes bizottság ülésének összehívását. A konzultációkat a kérelem kézhezvételétől számított 30 napon belül kell megkezdeni. Amennyiben a vitát a vegyes bizottság keretei között nem sikerül rendezni, a szerződő felek fenntartják a jogot a vonatkozó támogatásellenes intézkedések alkalmazására.

(5)   Az e cikk (4) bekezdése szerinti intézkedéseknek megfelelőknek és arányosaknak kell lenniük, hatályukat és időtartamukat tekintve pedig a feltétlenül szükséges mértékre kell korlátozódniuk. Az intézkedések kizárólag az e cikkben említett állami támogatás vagy feltételek előnyeit élvező légi fuvarozó(k)ra irányulhatnak, és nem sérthetik egyik szerződő fél azon jogát sem, hogy a 23. cikk (Védintézkedések) értelmében intézkedést tegyen.

(6)   Bármelyik szerződő fél – a másik szerződő félhez intézett értesítéssel egyidejűleg – kapcsolatba léphet a másik szerződő fél területén lévő, állami, tartományi vagy helyi szintű illetékes kormányzati szervekkel az e cikkel kapcsolatos kérdések megvitatása céljából.

(7)   E cikk rendelkezései nem érintik a szerződő feleknek a területükön meglévő közszolgáltatási kötelezettségekre vonatkozó törvényeit és rendeleteit.

8. cikk

Kereskedelmi lehetőségek

(1)   A szerződő felek légi fuvarozói képviseleteket hozhatnak létre a másik szerződő fél területén a légi fuvarozás hirdetése és értékesítése, valamint a kapcsolódó tevékenységek céljából.

(2)   A szerződő felek légi fuvarozói – a másik szerződő félnek a belépésre, a tartózkodásra és a munkavállalásra vonatkozó törvényeivel és rendeleteivel összhangban – bevihetik a másik szerződő fél területére és ott foglalkoztathatják a légi fuvarozás nyújtásához szükséges igazgatási, értékesítési, műszaki, üzemeltetési és egyéb szakértő személyzetet.

| (3) | a) | Az alábbi b) pont sérelme nélkül minden légi fuvarozónak joga van a másik szerződő fél területén történő földi kiszolgálással kapcsolatban:






  i. | saját földi kiszolgálását („saját kiszolgálás”) ellátni; vagy döntése szerint |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

a)

Az alábbi b) pont sérelme nélkül minden légi fuvarozónak joga van a másik szerződő fél területén történő földi kiszolgálással kapcsolatban:

i.

saját földi kiszolgálását („saját kiszolgálás”) ellátni; vagy döntése szerint

| ii. | választani a teljes vagy részleges földi kiszolgálást nyújtó, egymással versenyben álló vállalatok közül, amennyiben a szerződő felek törvényei és rendeletei értelmében a piacra jutás számukra megengedett, és amennyiben ilyen szolgáltatók jelen vannak a piacon. |
| --- | --- |

ii.

választani a teljes vagy részleges földi kiszolgálást nyújtó, egymással versenyben álló vállalatok közül, amennyiben a szerződő felek törvényei és rendeletei értelmében a piacra jutás számukra megengedett, és amennyiben ilyen szolgáltatók jelen vannak a piacon.

b)

Az a) pont i. és ii. alpontjában foglalt jogok csak a másik szerződő fél területén alkalmazandó törvények és rendeletek szerinti fizikai vagy működési korlátoknak vethetők alá az alábbi földi kiszolgálási szolgáltatások esetében: poggyászkezelés, leszállópálya-kezelés, üzemanyag- és kenőanyag-kezelés, áru- és postakezelés az árunak és a postai küldeményeknek a terminál és a légi jármű közötti fizikai kezelésére tekintettel. Amennyiben az effajta korlátok az saját kiszolgálást nem teszik lehetővé, és a földi kiszolgálást nyújtó szolgáltatók között nem áll fenn valódi verseny, valamennyi légi fuvarozó számára biztosítani kell a földi kiszolgálással kapcsolatos szolgáltatásokhoz való egyenlő és megkülönböztetésmentes hozzáférést.

(4)   Bármelyik szerződő fél bármely légi fuvarozója közvetlenül és/vagy a légi fuvarozó belátása szerint az ügynökein, a légi fuvarozó által felhatalmazott egyéb közvetítőn vagy az interneten keresztül értékesítheti légifuvarozási szolgáltatásait a másik szerződő fél területén. Minden légi fuvarozó jogosult ilyen légifuvarozási szolgáltatást értékesíteni, és bármely személy jogosult ilyen légifuvarozási szolgáltatást az érintett terület valutájában vagy szabadon átváltható valutákban megvásárolni.

(5)   Minden kijelölt légi fuvarozó igénye szerint átválthatja és a másik szerződő fél területéről hazautalhatja helyi bevételeit, kivéve, ha ez nem egyeztethető össze a választása szerinti ország vagy országok általánosan alkalmazandó törvényeivel és rendelkezéseivel. Az átváltást és hazautalást azonnal, korlátozás és illetékkivetés nélkül engedélyezni kell a folyó bankműveletekre és átutalásra, a légi fuvarozó utalásra vonatkozó alapkérelmének időpontjában alkalmazandó árfolyamon.

(6)   Mindegyik szerződő fél légi fuvarozója a másik szerződő fél területén helyi valutában fizethet a helyi kiadásokért, az üzemanyag-vásárlást is beleértve. A szerződő felek légi fuvarozói mérlegelésük szerint a helyi valutaátváltási szabályozás szerint szabadon átváltható valutában fizethetik ki az ilyen kiadásokat a másik szerződő fél területén.

(7)   A Megállapodás hatálya alá tartozó szolgáltatások üzemeltetése vagy nyújtása során a szerződő felek bármely légi fuvarozója kereskedelmi együttműködési megállapodásokat köthet, például helyfoglalási (blocked space) vagy helymegosztási (code share) üzemeltetési együttműködés céljából:

| a) | a szerződő felek valamely légi fuvarozójával (légi fuvarozóival); és |
| --- | --- |

a)

a szerződő felek valamely légi fuvarozójával (légi fuvarozóival); és

| b) | harmadik ország valamely légi fuvarozójával (légi fuvarozóival); és |
| --- | --- |

b)

harmadik ország valamely légi fuvarozójával (légi fuvarozóival); és

| c) | valamely felszíni, szárazföldi vagy tengeri fuvarozóval; |
| --- | --- |

c)

valamely felszíni, szárazföldi vagy tengeri fuvarozóval;

amennyiben i. az ilyen megállapodások valamennyi részes fele rendelkezik a megfelelő útvonalengedéllyel; és ii. a megállapodások eleget tesznek az ilyen megállapodásokban szokásosan alkalmazott biztonsági és versenyjogi követelményeknek. A fuvarozási szolgáltatás értékesítésére – a helymegosztást is beleértve – tekintettel a vásárlót az értékesítés alkalmával, de mindenképpen a beszállást megelőzően tájékoztatni kell arról, hogy a szolgáltatás egyes szakaszaiban mely fuvaroztatók fognak eljárni.

| (8) | a) | Az utasszállítás tekintetében, a felszíni fuvarozást végző szolgáltatók nem tartoznak a légi közlekedésre vonatkozó törvények és rendeletek hatálya alá kizárólag azon az alapon, hogy az ilyen felszíni fuvarozást a légi fuvarozó a saját nevében végzi. A felszíni fuvarozást végző szolgáltatók mérlegelési jogkörrel rendelkeznek a tekintetben, hogy kötnek-e együttműködési megállapodásokat. A konkrét megállapodásokra vonatkozó döntés meghozatalakor a felszíni fuvarozást végző szolgáltatók figyelembe vehetik többek között a fogyasztók érdekeit, valamint a technikai, gazdasági, térbeli és kapacitásbeli korlátokat. |
| --- | --- | --- |
| b) | A Megállapodás bármely más rendelkezése ellenére a szerződő felek légi fuvarozói és közvetett árufuvarozási szolgáltatói korlátozás nélkül alkalmazhatnak továbbá a nemzetközi légi fuvarozáshoz kapcsolódó bármilyen felszíni árufuvarozást Jordánia és az Európai Unió területén lévő bármely pontra vagy pontról, illetve harmadik országokban, ideértve valamennyi vámhivatallal rendelkező repülőtérre és repülőtérről való szállítást is, és ideértve adott esetben a hatályos törvények és rendeletek alapján a vámszabad raktárban lévő áru fuvarozására való jogosultságo(ka)t is. Az ilyen – felszínen vagy légi úton haladó – áru vámkezelésre jogosult, illetve azzal a repülőtéri vámhivatalhoz lehet fordulni. A légi fuvarozók belátásuk szerint maguk biztosíthatják felszíni közlekedésüket, vagy egyéb felszíni fuvarozót – beleértve az egyéb légi fuvarozók által üzemeltetett felszíni fuvarozást és a közvetett légi árufuvarozó szolgáltatókat – bízhatnak meg. Az ilyen kombinált árufuvarozási szolgáltatásokat a kombinált légi- és a felszíni fuvarozásra kiszabott egységes, átfogó áron kínálhatják, feltéve, hogy a fuvaroztatót nem tévesztik meg az ilyen fuvarozás tényeit illetően. |

(8)

a)

Az utasszállítás tekintetében, a felszíni fuvarozást végző szolgáltatók nem tartoznak a légi közlekedésre vonatkozó törvények és rendeletek hatálya alá kizárólag azon az alapon, hogy az ilyen felszíni fuvarozást a légi fuvarozó a saját nevében végzi. A felszíni fuvarozást végző szolgáltatók mérlegelési jogkörrel rendelkeznek a tekintetben, hogy kötnek-e együttműködési megállapodásokat. A konkrét megállapodásokra vonatkozó döntés meghozatalakor a felszíni fuvarozást végző szolgáltatók figyelembe vehetik többek között a fogyasztók érdekeit, valamint a technikai, gazdasági, térbeli és kapacitásbeli korlátokat.

b)

A Megállapodás bármely más rendelkezése ellenére a szerződő felek légi fuvarozói és közvetett árufuvarozási szolgáltatói korlátozás nélkül alkalmazhatnak továbbá a nemzetközi légi fuvarozáshoz kapcsolódó bármilyen felszíni árufuvarozást Jordánia és az Európai Unió területén lévő bármely pontra vagy pontról, illetve harmadik országokban, ideértve valamennyi vámhivatallal rendelkező repülőtérre és repülőtérről való szállítást is, és ideértve adott esetben a hatályos törvények és rendeletek alapján a vámszabad raktárban lévő áru fuvarozására való jogosultságo(ka)t is. Az ilyen – felszínen vagy légi úton haladó – áru vámkezelésre jogosult, illetve azzal a repülőtéri vámhivatalhoz lehet fordulni. A légi fuvarozók belátásuk szerint maguk biztosíthatják felszíni közlekedésüket, vagy egyéb felszíni fuvarozót – beleértve az egyéb légi fuvarozók által üzemeltetett felszíni fuvarozást és a közvetett légi árufuvarozó szolgáltatókat – bízhatnak meg. Az ilyen kombinált árufuvarozási szolgáltatásokat a kombinált légi- és a felszíni fuvarozásra kiszabott egységes, átfogó áron kínálhatják, feltéve, hogy a fuvaroztatót nem tévesztik meg az ilyen fuvarozás tényeit illetően.

| (9) | a) | A szerződő felek légi fuvarozói jogosultak a kölcsönösen elfogadott szolgáltatások nyújtására bármely légi fuvarozótól bérelt légi jármű és személyzet alkalmazásával, ideértve harmadik országok légi fuvarozóit is, amennyiben az ilyen értelmű megállapodásban részes valamennyi fél eleget tesz az ilyen megállapodásokban részt vevő szerződő felek által szokásosan alkalmazott törvények és rendeletek szerinti feltételeknek. |
| --- | --- | --- |
| b) | Egyik szerződő fél sem írja elő a berendezését bérbe adó légi fuvarozók számára a Megállapodás szerinti forgalmi jogok meglétét. |
| c) | A IV. mellékletben említettektől eltérő harmadik ország légi fuvarozója légi járművének a valamely szerződő fél légi fuvarozója általi, a személyzetet is magába foglaló, a Megállapodásban foglalt jogok kihasználására irányuló bérlete (wet-leasing) csak kivételes esetben lehetséges, vagy csak átmeneti szükségletet elégíthet ki. A bérletet a bérbe adó légi fuvarozó engedélyét kiadó hatósághoz előzetes jóváhagyásra be kell nyújtani, valamint el kell juttatni a bérelt légi járművet üzemeltetni szándékozó másik szerződő fél illetékes hatóságaihoz. |

(9)

a)

A szerződő felek légi fuvarozói jogosultak a kölcsönösen elfogadott szolgáltatások nyújtására bármely légi fuvarozótól bérelt légi jármű és személyzet alkalmazásával, ideértve harmadik országok légi fuvarozóit is, amennyiben az ilyen értelmű megállapodásban részes valamennyi fél eleget tesz az ilyen megállapodásokban részt vevő szerződő felek által szokásosan alkalmazott törvények és rendeletek szerinti feltételeknek.

b)

Egyik szerződő fél sem írja elő a berendezését bérbe adó légi fuvarozók számára a Megállapodás szerinti forgalmi jogok meglétét.

c)

A IV. mellékletben említettektől eltérő harmadik ország légi fuvarozója légi járművének a valamely szerződő fél légi fuvarozója általi, a személyzetet is magába foglaló, a Megállapodásban foglalt jogok kihasználására irányuló bérlete (wet-leasing) csak kivételes esetben lehetséges, vagy csak átmeneti szükségletet elégíthet ki. A bérletet a bérbe adó légi fuvarozó engedélyét kiadó hatósághoz előzetes jóváhagyásra be kell nyújtani, valamint el kell juttatni a bérelt légi járművet üzemeltetni szándékozó másik szerződő fél illetékes hatóságaihoz.

(10)   A szerződő felek légi fuvarozói jogosultak bármelyik szerződő fél vagy harmadik ország vállalkozásaival – a légi fuvarozókat is beleértve – franchise- vagy márkahasználati megállapodásokat kötni, feltéve, hogy a légi fuvarozók rendelkeznek a megfelelő engedéllyel, és eleget tesznek az ilyen megállapodások tekintetében a szerződő felek által szokásosan alkalmazott törvények és rendeletek értelmében meghatározott feltételeknek, ideértve különösen a szolgáltatást üzemeltető légi fuvarozó kilétének nyilvánosságra hozatalát.

(11)   A résidőkiosztást a szerződő felek területén lévő repülőtereken független, átlátható és megkülönböztetésmentes módon kell végezni. Valamennyi légi fuvarozót tisztességes és egyenlő elbánásban kell részesíteni. Bármely szerződő fél kérheti a vegyes bizottság összehívását az e bekezdés alkalmazására vonatkozó mindennemű kérdés megvitatása céljából, összhangban a 21. cikk (Vegyes bizottság) (5) bekezdésével.

9. cikk

Vámok és illetékek

(1)   Az egyik szerződő fél területére történő megérkezéskor a másik szerződő fél légi fuvarozója által a nemzetközi légi fuvarozásban üzemeltetett légi járművek, azok szokásos felszerelései, az üzem- és kenőanyagok, a műszaki fogyóeszközök, a földi berendezések, a pótalkatrészek (a hajtóműveket is beleértve), a légi járművek készletei (többek között az utasok által a repülés alatt korlátozott mennyiségekben megvásárolható vagy elfogyasztható élelmiszerek, italok és égetett szeszes italok, dohányáru és egyéb termékek), valamint más, kizárólag a nemzetközi légi fuvarozásban részt vevő légi jármű üzemeltetésével vagy kiszolgálásával kapcsolatos vagy annak során használt cikkek a viszonosság alapján mentesek a) az Európai Unió nemzeti vagy helyi hatóságai által kivetett; és b) nem a nyújtott szolgáltatások költségén alapuló valamennyi importkorlátozás, vagyon- és tőkeadó, vám, közvetett jövedéki adó és hasonló díj és illeték alól, feltéve, hogy e berendezések és készletek a légi jármű fedélzetén maradnak.

(2)   Viszonossági alapon mentesek továbbá az e cikk (1) bekezdésében említett adók, vámok, díjak és egyéb terhek alól, a nyújtott szolgáltatás költségén alapuló díjak kivételével:

| a) | a valamely szerződő fél területére – ésszerű határokon belül – bevitt vagy ott beszerzett, és a másik szerződő fél nemzetközi légi közlekedésben részt vevő légi fuvarozójának a területet elhagyó légi járművén való felhasználás céljából a légi jármű fedélzetére felvitt készletek, még abban az esetben is, ha ezeket a készleteket a repülésnek azon fél területére eső szakaszán használják, ahol azokat a fedélzetre felvitték; |
| --- | --- |

a)

a valamely szerződő fél területére – ésszerű határokon belül – bevitt vagy ott beszerzett, és a másik szerződő fél nemzetközi légi közlekedésben részt vevő légi fuvarozójának a területet elhagyó légi járművén való felhasználás céljából a légi jármű fedélzetére felvitt készletek, még abban az esetben is, ha ezeket a készleteket a repülésnek azon fél területére eső szakaszán használják, ahol azokat a fedélzetre felvitték;

| b) | az egyik szerződő fél területére a másik szerződő félnek a nemzetközi légi fuvarozásban üzemeltetett légi jármű műszaki kiszolgálása, karbantartása vagy javítása céljából bevitt földi berendezései és pótalkatrészei (beleértve a hajtóműveket); |
| --- | --- |

b)

az egyik szerződő fél területére a másik szerződő félnek a nemzetközi légi fuvarozásban üzemeltetett légi jármű műszaki kiszolgálása, karbantartása vagy javítása céljából bevitt földi berendezései és pótalkatrészei (beleértve a hajtóműveket);

| c) | az egyik szerződő fél területére a másik szerződő fél nemzetközi légi közlekedésben részt vevő légi fuvarozójának légi járművén való felhasználás céljából bevitt vagy ott beszerzett üzemanyag, kenőanyagok és műszaki fogyóeszközök, még abban az esetben is, ha ezeket a készleteket a repülésnek azon fél területére eső szakaszán használják, ahol azokat a fedélzetre felvitték; |
| --- | --- |

c)

az egyik szerződő fél területére a másik szerződő fél nemzetközi légi közlekedésben részt vevő légi fuvarozójának légi járművén való felhasználás céljából bevitt vagy ott beszerzett üzemanyag, kenőanyagok és műszaki fogyóeszközök, még abban az esetben is, ha ezeket a készleteket a repülésnek azon fél területére eső szakaszán használják, ahol azokat a fedélzetre felvitték;

| d) | a szerződő felek vámjogszabályai értelmében, az egyik szerződő fél területére bevitt vagy ott beszerzett olyan nyomtatott anyagok, amelyeket a másik szerződő fél nemzetközi légi fuvarozásban részt vevő légi fuvarozójának a területet elhagyó légi járművén való felhasználás céljából a fedélzetre felvittek, még akkor is, ha ezeket a készleteket a repülés azon fél területére eső szakaszán használják, ahol azokat a fedélzetre felvitték; valamint |
| --- | --- |

d)

a szerződő felek vámjogszabályai értelmében, az egyik szerződő fél területére bevitt vagy ott beszerzett olyan nyomtatott anyagok, amelyeket a másik szerződő fél nemzetközi légi fuvarozásban részt vevő légi fuvarozójának a területet elhagyó légi járművén való felhasználás céljából a fedélzetre felvittek, még akkor is, ha ezeket a készleteket a repülés azon fél területére eső szakaszán használják, ahol azokat a fedélzetre felvitték; valamint

| e) | a repülőtereken és az árufuvarozási terminálokon alkalmazandó biztonsági és védelmi felszerelések. |
| --- | --- |

e)

a repülőtereken és az árufuvarozási terminálokon alkalmazandó biztonsági és védelmi felszerelések.

(3)   Az ezzel ellentétes értelmű rendelkezések sérelme nélkül a Megállapodás egyetlen rendelkezése sem akadályozza a szerződő feleket abban, hogy egy légi fuvarozónak egy adott terület két pontja között szolgáltatást nyújtó légi járművében történő felhasználásra szánt és a területükön megkülönböztetésmentes alapon beszerzett üzemanyagokra adót, vámot, díjat vagy illetéket vessenek ki.

(4)   Az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett berendezések és készletek esetében előírhatják azoknak a megfelelő hatóságok felügyelete vagy ellenőrzése alá helyezését.

(5)   Az e cikkben biztosított mentességek abban az esetben is igénybe vehetők, ha az egyik fél légi fuvarozói az (1) és (2) bekezdésben meghatározott tételeknek a másik szerződő fél területére történő átszállítására vagy kölcsönzésére egy olyan légi fuvarozóval kötöttek szerződést, amely hasonlóképpen élvezi a másik szerződő fél által biztosított effajta mentességeket.

(6)   A Megállapodás egyetlen rendelkezése sem akadályozza a szerződő feleket abban, hogy adót, vámot, díjat vagy illetéket vessenek ki az utasok részére értékesített, nem a fedélzeten történő fogyasztásra szánt árukra, a területükön belüli két olyan pont között üzemeltetett légi járat működtetésének egy szakasza során, ahol a beszállás vagy a kiszállás engedélyezett.

(7)   A Megállapodás rendelkezései az importot terhelő forgalmi adó kivételével nem érintik a héa területét. Egy tagállam és Jordánia között a jövedelem és a tőke kettős adóztatásának elkerülése tekintetében hatályban lévő, vonatkozó egyezmények rendelkezéseit a Megállapodás nem módosítja.

10. cikk

A repülőterek, valamint a légi közlekedési létesítmények és szolgáltatások igénybevételével kapcsolatos egyéb terhek

(1)   Mindkét fél biztosítja, hogy az egyik fél díjszabásért felelős illetékes hatóságai vagy szervei által a másik fél légi fuvarozóira a léginavigációs és légi irányítási szolgáltatások igénybevételéért kivethető díjak igazságosak, ésszerűek, költségarányosak, és indokolatlan megkülönböztetéstől mentesek legyenek. A másik szerződő fél légi fuvarozóira kivetett efféle használati díjakat semmilyen esetben sem lehet a bármely más légi fuvarozó számára rendelkezésre álló legelőnyösebb feltételeknél kedvezőtlenebb feltételekkel kiszabni.

(2)   Mindkét szerződő fél biztosítja, hogy az egyik szerződő fél díjszabásért felelős illetékes hatóságai vagy szervei által a másik szerződő fél légi fuvarozóira a repülőtér, a légiközlekedés-biztonság és a kapcsolódó berendezések és szolgáltatások igénybevételéért kivethető díjak igazságosak, ésszerűek, indokolatlan megkülönböztetéstől mentesek és a felhasználók csoportjai között méltányosan megosztottak legyenek. A másik fél légi fuvarozóira kiszabott használati díjak tükrözhetik – de nem haladhatják meg – a repülőtéren vagy a repülőtérrendszeren belül található megfelelő repülőtéri és légiközlekedés-biztonsági berendezések és szolgáltatások biztosításának a díjszabásért felelős illetékes hatóságoknál vagy szerveknél felmerülő teljes költségét. Az ilyen díjak tartalmazhatják az eszközök értékcsökkenés utáni ésszerű megtérülését. A díjszabás alá tartozó berendezéseket és szolgáltatásokat hatékony és gazdaságos módon kell biztosítani. A másik szerződő fél légi fuvarozóira kivetett ilyen használati díjakat semmilyen esetben sem lehet a bármely más légi fuvarozó számára a díjak meghatározásakor rendelkezésre álló legelőnyösebb feltételeknél kedvezőtlenebb feltételekkel kiszabni.

(3)   A szerződő felek biztosítják a területükön a díjszabásért felelős illetékes hatóságok vagy szervek és a szolgáltatásokat és a létesítményeket igénybe vevő légi fuvarozók és/vagy képviselőik közötti konzultációt, valamint a díjszabásért felelős illetékes hatóságok vagy szervek és a légi fuvarozók vagy képviselőik közötti azon információk cseréjét, amelyek – e cikk (1) és (2) bekezdésének elveivel összhangban – szükségesek lehetnek a díjak ésszerűségének megfelelő felülvizsgálatához. A szerződő felek biztosítják, hogy a díjszabásért felelős illetékes hatóságok a felhasználókat a használati díjak módosítására irányuló minden javaslat esetében ésszerű időn belül értesítsék annak érdekében, hogy a szóban forgó hatóságok vagy szervek a módosítások végrehajtása előtt figyelembe vehessék a felhasználók véleményét.

(4)   A Megállapodás 22. cikke (Vitarendezési eljárás és választott bíráskodás) szerinti vitarendezési eljárás során egyik szerződő fél sem vonható felelősségre e cikk rendelkezéseinek megsértéséért, kivéve ha: a) elmulasztja a másik szerződő fél által kifogásolt díjak vagy gyakorlat ésszerű határidőn belüli felülvizsgálatát; vagy b) az ilyen felülvizsgálatot követően elmulasztja a hatáskörébe tartozó, e cikkel összeegyeztethetetlen díjak vagy gyakorlat teljes körű rendezésére szolgáló intézkedések meghozatalát.

11. cikk

Díjszabás

(1)   A szerződő felek lehetővé teszik, hogy az árakat a légi fuvarozók a szabad és tisztességes verseny alapján szabadon állapítsák meg.

(2)   A szerződő felek nem követelik meg az árak bejelentését.

(3)   Az illetékes hatóságok többek között megvitathatják az esetleg jogtalanul, ésszerűtlenül vagy megkülönböztető jelleggel megállapított árak kérdését.

12. cikk

Statisztikák

(1)   Mindkét szerződő fél hozzáférést biztosít a másik szerződő fél részére a nemzeti törvényekben és rendeletekben előírt statisztikákhoz, valamint – kérésre – a légi járatok üzemeltetésének felülvizsgálata céljából esetlegesen ésszerűen szükséges, rendelkezésre álló statisztikai információkhoz.

(2)   A szerződő felek a 21. cikk (Vegyes bizottság) szerinti vegyes bizottság keretében együttműködnek a Megállapodás szerinti légi szolgáltatások alakulásának nyomon követése céljából közöttük zajló statisztikai információcsere megkönnyítése érdekében.

II.   CÍM

SZABÁLYOZÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS

13. cikk

A légi közlekedés biztonsága

(1)   A szerződő felek gondoskodnak arról, hogy jogszabályaik megfeleljenek legalább a Megállapodás III. mellékletének A. részében meghatározott rendelkezéseknek, a következőkben megállapított feltételek szerint.

(2)   A szerződő felek biztosítják, hogy amennyiben az egyik szerződő fél által lajstromba vett olyan légi jármű, amelynél felmerül az Egyezmény alapján meghatározott nemzetközi légiközlekedés-biztonsági előírásoknak való meg nem felelés gyanúja, a másik szerződő fél területén lévő, a nemzetközi légi forgalom számára nyitott repülőtereken leszáll, azt az adott másik szerződő fél illetékes hatóságai által a fedélzeten vagy a légi jármű körül elvégzendő földi ellenőrzésnek vetik alá a légi jármű és személyzete iratainak, valamint a légi jármű és személyzete vélelmezett állapotának vizsgálata érdekében.

(3)   Bármelyik szerződő fél bármikor kérelmezhet konzultációt a másik szerződő fél által előírt biztonsági előírások vonatkozásában.

(4)   A szerződő felek illetékes hatóságai haladéktalanul minden megfelelő intézkedést megtehetnek, ha megállapítják, hogy egy légi jármű, egy termék vagy egy művelet:

| a) | megszegi vagy az egyezményben előírt minimális előírásokat, vagy az Egyezmény III. mellékletének A. részében meghatározott jogszabályokat, vagy pedig az ezen cikk (1) bekezdésével összhangban levő megfelelő jordán jogszabályokat; |
| --- | --- |

a)

megszegi vagy az egyezményben előírt minimális előírásokat, vagy az Egyezmény III. mellékletének A. részében meghatározott jogszabályokat, vagy pedig az ezen cikk (1) bekezdésével összhangban levő megfelelő jordán jogszabályokat;

| b) | komoly – a (2) bekezdésben említett ellenőrzés során felmerült – aggodalomra ad okot a tekintetben, hogy a légi jármű vagy a légi jármű üzemeltetése nem felel meg vagy az Egyezmény alapján meghatározott minimális előírásoknak, vagy a III. melléklet A. részében meghatározott jogszabályoknak, vagy pedig az ezen cikk (1) bekezdésével összhangban levő megfelelő jordán jogszabályoknak; illetve |
| --- | --- |

b)

komoly – a (2) bekezdésben említett ellenőrzés során felmerült – aggodalomra ad okot a tekintetben, hogy a légi jármű vagy a légi jármű üzemeltetése nem felel meg vagy az Egyezmény alapján meghatározott minimális előírásoknak, vagy a III. melléklet A. részében meghatározott jogszabályoknak, vagy pedig az ezen cikk (1) bekezdésével összhangban levő megfelelő jordán jogszabályoknak; illetve

| c) | komoly aggodalomra ad okot a tekintetben, hogy vagy az egyezmény alapján meghatározott minimális előírások, vagy az Egyezmény III. mellékletének A. részében meghatározott jogszabályok, vagy pedig az ezen cikk (1) bekezdésével összhangban levő megfelelő jordán jogszabályok tényleges fenntartása és igazgatása nem valósul meg. |
| --- | --- |

c)

komoly aggodalomra ad okot a tekintetben, hogy vagy az egyezmény alapján meghatározott minimális előírások, vagy az Egyezmény III. mellékletének A. részében meghatározott jogszabályok, vagy pedig az ezen cikk (1) bekezdésével összhangban levő megfelelő jordán jogszabályok tényleges fenntartása és igazgatása nem valósul meg.

(5)   Amennyiben az egyik szerződő fél illetékes hatóságai az (4) bekezdés szerinti intézkedést hoznak, arról – az intézkedés indokolásával együtt – haladéktalanul értesítik a másik szerződő fél illetékes hatóságait.

(6)   Amennyiben a (4) bekezdés alkalmazásában hozott intézkedéseket okafogyottá válásuk után nem szüntetik meg, a kérdést bármelyik szerződő fél a vegyes bizottság elé terjesztheti.

14. cikk

A légi közlekedés védelme

(1)   A szerződő felek gondoskodnak arról, hogy jogszabályaik megfeleljenek legalább a Megállapodás III. mellékletének B. részében meghatározott rendelkezéseknek, a következőkben megállapított feltételek szerint.

(2)   Mivel a polgári légi jármű, utasai és személyzete biztonságának védelme a nemzetközi légi szolgáltatások nyújtásának elengedhetetlen feltétele, a szerződő felek megerősítik a polgári légi közlekedés biztonságának jogellenes beavatkozási cselekményektől való megvédésére irányuló kölcsönös kötelezettségüket, és különösen az alábbiakból eredő kötelezettségeiket: a Chicagói Egyezmény, a légi járművek fedélzetén elkövetett bűncselekményekről és egyéb cselekményekről szóló, Tokióban, 1963. szeptember 14-én aláírt egyezmény, a légi járművek jogellenes hatalomba kerítésének leküzdéséről szóló, Hágában, 1970. december 16-án aláírt egyezmény, a polgári légi közlekedés biztonsága elleni jogellenes cselekmények leküzdéséről szóló, Montrealban, 1971. szeptember 23-án aláírt egyezmény, a polgári légi közlekedést szolgáló nemzetközi repülőtereken elkövetett erőszakos jogellenes cselekmények leküzdéséről szóló, Montrealban, 1988. február 24-én aláírt jegyzőkönyv, valamint a plasztikus robbanóanyagoknak felderítésük céljából történő megjelöléséről szóló, Montrealban, 1991. március 1-jén aláírt egyezmény, amennyiben mindkét szerződő fél részes fele ezen egyezményeknek, valamint a polgári légi közlekedés biztonságára vonatkozó valamennyi egyéb olyan egyezmény és jegyzőkönyv, amelynek mindkét szerződő fél részes fele.

(3)   A szerződő felek megkeresés esetén minden szükséges segítséget megadnak egymásnak a polgári légi járművek jogellenes hatalomba kerítésére irányuló cselekmények, és más, az ilyen légi járművek, azok utasai és személyzete, valamint a repülőterek és a léginavigációs berendezések biztonsága elleni jogellenes cselekmények, továbbá bármely, a polgári légi közlekedés védelme ellen irányuló fenyegetés megelőzésében.

(4)   A szerződő felek az egymással fenntartott kapcsolataikban a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) által megállapított és a Chicagói Egyezmény mellékleteiként meghatározott, a légi közlekedés védelmére vonatkozó rendelkezésekkel és – azok alkalmazása esetén – a szervezet által javasolt gyakorlattal összhangban cselekszenek, amennyiben e védelmi rendelkezések a szerződő felekre nézve alkalmazandók. Mindkét szerződő fél megköveteli, hogy a területén bejegyzett légi járművek üzemeltetői, azok az üzemeltetők, amelyek fő telephelye vagy állandó lakhelye a területükön van, valamint a területükön lévő repülőterek üzemeltetői a szóban forgó légiközlekedés-védelmi rendelkezéseknek megfelelően járjanak el.

(5)   Mindegyik szerződő fél hatékony intézkedések megtételét biztosítja saját területén, a légi jármű védelme, az utasok és csomagjaik átvizsgálása, valamint a személyzetnek, a rakománynak (a poggyásztéri csomagot is beleértve) és a légi járművön található készleteknek a beszállás, illetve a berakodás előtt és közben történő megfelelő ellenőrzése érdekében, továbbá gondoskodik arról, hogy ezek az intézkedések igazodjanak a megnövekedett fenyegetéshez. A szerződő felek megállapodnak abban, hogy a másik szerződő fél előírhatja légi fuvarozói számára a (4) bekezdésben említett légiközlekedés-védelmi rendelkezések betartását az adott másik szerződő fél területére történő belépéshez, az onnan való távozáshoz, illetve az ott-tartózkodáshoz.

(6)   A szerződő felek jóindulattal bírálják el a másik szerződő félnek az egyes konkrét fenyegetésekkel szembeni különleges védelmi intézkedések megtételére irányuló kérelmét. A szerződő felek az általuk bevezetni kívánt minden olyan különleges védelmi intézkedésről, amelynek a Megállapodás szerinti légifuvarozási szolgáltatásokra jelentős pénzügyi vagy működési kihatása lehet, előzetesen tájékoztatják a másik szerződő felet, kivéve vészhelyzetben. Bármelyik szerződő fél kérheti, hogy az ilyen védelmi intézkedések megvitatása céljából kerüljön sor a Megállapodás 21. cikkében (Vegyes bizottság) előírt vegyes bizottság ülésére.

(7)   A polgári légi jármű jogellenes hatalomba kerítése, illetve ennek veszélye esetén, vagy a polgári légi jármű, annak utasai és személyzete, a repülőterek vagy a léginavigációs berendezések biztonsága elleni egyéb jogellenes cselekmény vagy ennek veszélye esetén a szerződő felek segítséget nyújtanak egymásnak a kommunikáció elősegítése és más, az effajta cselekmények vagy veszélyek gyors és biztonságos megszüntetéséhez szükséges megfelelő intézkedések megtétele révén.

(8)   Mindegyik szerződő fél megtesz minden olyan intézkedést, amelyet ésszerűnek tart annak biztosítására, hogy a területén a földön tartózkodó és jogellenes hatalomba kerítés vagy egyéb jogellenes beavatkozás cselekményének kitett légi jármű a földön maradjon, hacsak annak felszállását az emberi élet védelmére vonatkozó kényszerítő kötelezettség szükségessé nem teszi. Ilyen intézkedések meghozatalára lehetőleg kölcsönös konzultáció alapján kerül sor.

(9)   Amennyiben az egyik szerződő fél megalapozottan véli úgy, hogy a másik szerződő fél nem e cikk légiközlekedés-védelmi rendelkezéseinek megfelelően járt el, azonnali konzultációt kérhet a másik szerződő féltől.

(10)   A Megállapodás 4. cikkének (Az engedély elutasítása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása) sérelme nélkül, amennyiben a kérelemtől számított tizenöt (15) napon belül nem sikerül kielégítő megegyezésre jutni, ez alapul szolgálhat mindkét szerződő fél egy vagy több légi fuvarozója működési engedélyének visszatartására, visszavonására, korlátozására, illetve feltételekhez kötésére.

(11)   Azonnali és különleges fenyegetés esetén a szerződő fél a tizenöt (15) nap letelte előtt is hozhat átmeneti intézkedéseket.

(12)   Fel kell hagyni az e cikk (10) bekezdésével összhangban hozott bármely intézkedéssel, amint a másik szerződő fél teljesíti e cikk valamennyi rendelkezését.

15. cikk

Légiforgalmi irányítás

(1)   A szerződő felek gondoskodnak arról, hogy jogszabályaik megfeleljenek a Megállapodás III. mellékletének C. részében meghatározott rendelkezéseknek, a következőkben megállapított feltételek szerint.

(2)   A szerződő felek kötelezettséget vállalnak a legmagasabb fokú együttműködésre a légiforgalmi szolgáltatás terén annak érdekében, hogy az egységes európai égboltot ki lehessen terjeszteni Jordánia területére is a jelenlegi biztonsági követelmények és az európai légi forgalom általános feltételeinek javítása, a kapacitások optimalizálása, a késések csökkentése és a környezetvédelmi hatékonyság fokozása céljából. Ehhez biztosítani kell Jordánia megfelelő részvételét az egységes égbolttal foglalkozó bizottságban. A légiforgalmi irányítás területén folytatott együttműködés nyomon követéséért és előmozdításáért a vegyes bizottság felel.

(3)   Annak érdekében, hogy területükön leegyszerűsítsék az egységes európai égbolt alkalmazását:

| a) | Jordánia megteszi a szükséges intézkedéseket a légiforgalmi irányítás intézményi struktúráinak az egységes európai égbolthoz való igazítása érdekében, különös tekintettel a léginavigációs szolgáltatóktól legalább működésükben független, illetékes nemzeti felügyeleti szervek létrehozására; valamint |
| --- | --- |

a)

Jordánia megteszi a szükséges intézkedéseket a légiforgalmi irányítás intézményi struktúráinak az egységes európai égbolthoz való igazítása érdekében, különös tekintettel a léginavigációs szolgáltatóktól legalább működésükben független, illetékes nemzeti felügyeleti szervek létrehozására; valamint

| b) | az Európai Unió bevonja Jordániát az egységes európai égbolthoz kapcsolódó léginavigációs szolgálatok, a légtér és az interoperabilitás területét érintő főbb operatív kezdeményezésekbe, elsősorban azáltal, hogy Jordániát a lehető leghamarabb bevonja a funkcionális légtérblokkok kialakításába, valamint a SESAR program megfelelő koordinálása révén. |
| --- | --- |

b)

az Európai Unió bevonja Jordániát az egységes európai égbolthoz kapcsolódó léginavigációs szolgálatok, a légtér és az interoperabilitás területét érintő főbb operatív kezdeményezésekbe, elsősorban azáltal, hogy Jordániát a lehető leghamarabb bevonja a funkcionális légtérblokkok kialakításába, valamint a SESAR program megfelelő koordinálása révén.

16. cikk

Környezetvédelem

(1)   A szerződő felek elismerik, hogy a környezetvédelem fontos szerephez jut a nemzetközi légi közlekedési politika kidolgozása és végrehajtása során.

(2)   A szerződő felek elismerik az együttműködés fontosságát, valamint annak a jelentőségét, hogy a légi közlekedés által a környezetre és a gazdaságra gyakorolt hatást többoldalú tárgyalások keretében vizsgálják meg, és biztosítsák az enyhítő intézkedéseknek a Megállapodás célkitűzéseivel való teljes körű összeegyeztethetőségét.

(3)   A Megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezhető oly módon, mintha az korlátozná a szerződő felek illetékes hatóságainak azzal kapcsolatos hatáskörét, hogy a Megállapodás hatálya alá tartozó légi fuvarozás környezeti hatásaitól való védelem vonatkozásában vagy az azt érintő egyéb kérdésekben megfelelő intézkedéseket hozzanak szuverén joghatóságuk keretében, feltéve, hogy az ilyen intézkedések teljes mértékben összeegyeztethetők a nemzetközi jog szerinti jogaikkal és kötelezettségeikkel, és azokat illetőségre való tekintet nélkül alkalmazzák.

(4)   A szerződő felek gondoskodnak arról, hogy jogszabályaik megfeleljenek a Megállapodás III. mellékletének D. részében meghatározott rendelkezéseknek.

17. cikk

Fogyasztóvédelem

A szerződő felek gondoskodnak arról, hogy jogszabályaik megfeleljenek a Megállapodás III. mellékletének E. részében meghatározott, légi fuvarozásra vonatkozó rendelkezéseknek.

18. cikk

Számítógépes helyfoglalási rendszerek

A szerződő felek gondoskodnak arról, hogy jogszabályaik megfeleljenek a Megállapodás III. mellékletének F. részében meghatározott rendelkezéseknek.

19. cikk

Szociális szempontok

A szerződő felek gondoskodnak arról, hogy jogszabályaik megfeleljenek a Megállapodás III. mellékletének G. részében meghatározott, légi fuvarozásra vonatkozó rendelkezéseknek.

III.   CÍM

INTÉZMÉNYI RENDELKEZÉSEK

20. cikk

Értelmezés és végrehajtás

(1)   A szerződő felek meghozzák valamennyi megfelelő – általános vagy különös – intézkedést a Megállapodásból eredő kötelezettségek teljesítésének biztosítása érdekében, valamint tartózkodnak bármely olyan intézkedéstől, amely veszélyeztetné a Megállapodás célkitűzéseinek elérését.

(2)   Mindegyik szerződő fél felelős a Megállapodásnak a saját területén való megfelelő végrehajtásáért, különös tekintettel a III. mellékletben meghatározott rendelkezéseknek megfelelő jogszabályokra.

(3)   Mindegyik szerződő fél megadja az összes szükséges információt és segítségnyújtást a másik szerződő félnek az esetleges jogsértésekre vonatkozó, a másik szerződő fél által a Megállapodásnak megfelelően elvégzett, hatáskörébe tartozó vizsgálatok esetében.

(4)   Amennyiben a szerződő felek a Megállapodás által rájuk ruházott hatáskörükben a másik szerződő fél érdekeltségébe tartozó és a másik szerződő fél hatóságait vagy vállalkozásait érintő kérdésben járnak el, a végső döntést megelőzően teljes körűen tájékoztatják a másik szerződő fél illetékes hatóságait, és lehetőséget biztosítanak számukra észrevételeik megtételére.

21. cikk

Vegyes bizottság

(1)   Létrejön egy, a szerződő felek képviselőiből álló bizottság (a továbbiakban: vegyes bizottság), amely a Megállapodás alkalmazásáért felel, és biztosítja annak megfelelő végrehajtását. Ebből a célból a vegyes bizottság ajánlásokat tesz, és a Megállapodásban előírt esetekben döntéseket hoz.

(2)   A vegyes bizottság konszenzussal fogadja el határozatait, melyek a felekre nézve kötelező erővel bírnak. E határozatokat a szerződő felek saját szabályaiknak megfelelően hajtják végre.

(3)   A vegyes bizottság – határozat révén – elfogadja eljárási szabályzatát.

(4)   A vegyes bizottság szükség esetén ülésezik. Bármelyik szerződő fél kérheti ülés összehívását.

(5)   A Megállapodás értelmezésére vagy alkalmazására vonatkozó mindennemű kérdés megvitatása érdekében bármelyik szerződő fél kérheti a vegyes bizottság összehívását. Az ülést a lehető legkorábbi időpontra, de legkésőbb a kérelem kézbesítésétől számított két hónap múlva kell összehívni, kivéve, ha erről a szerződő felek másként állapodnak meg.

(6)   A Megállapodás megfelelő végrehajtása érdekében a szerződő felek információt cserélnek, és bármelyik szerződő fél kérésére konzultációkat tartanak a vegyes bizottság keretében.

(7)   Amennyiben valamelyik szerződő fél értelmezésében a vegyes bizottság egy határozatát a másik szerződő fél nem megfelelően hajtja végre, az előbbi kérheti a kérdésnek a vegyes bizottság keretében történő megvitatását. Amennyiben a vegyes bizottság a megkeresést követő két hónapon belül nem tudja megoldani az ügyet, a kérelmező szerződő fél a Megállapodás 23. cikke (Védintézkedések) értelmében megfelelő átmeneti védintézkedéseket fogadhat el.

(8)   A vegyes bizottság határozatai tartalmazzák a szerződő felek által történő végrehajtás időpontját és minden olyan egyéb információt, amely érintheti a gazdasági szereplőket.

(9)   A (2) bekezdés sérelme nélkül, amennyiben a vegyes bizottság a megkeresését követő hat hónapon belül az elé terjesztett kérdésben nem hoz határozatot, a szerződő felek a 23. cikk (Védintézkedések) alapján megfelelő védintézkedéseket fogadhatnak el.

(10)   A vegyes bizottság megvizsgálja a többségi részesedéssel eszközölt kétoldalú befektetéseket érintő kérdéseket, illetve a szerződő felek légi fuvarozóinak tényleges ellenőrzésében bekövetkező változásokat.

(11)   A vegyes bizottság segíti az együttműködést azáltal, hogy:

| a) | ösztönzi a biztonság, a védelem, a környezetvédelem, a légi közlekedési infrastruktúra (a résidőket is beleértve), a versenykörnyezet és a fogyasztóvédelem területén a szakértői szintű, új jogszabályi vagy szabályozási kezdeményezésekről és fejleményekről szóló eszmecseréket; |
| --- | --- |

a)

ösztönzi a biztonság, a védelem, a környezetvédelem, a légi közlekedési infrastruktúra (a résidőket is beleértve), a versenykörnyezet és a fogyasztóvédelem területén a szakértői szintű, új jogszabályi vagy szabályozási kezdeményezésekről és fejleményekről szóló eszmecseréket;

| b) | rendszeresen megvizsgálja a Megállapodás alkalmazása során fellépő társadalmi hatásokat, különösen a foglalkoztatás területén, és megfelelő válaszokat dolgoz ki a jogosnak talált aggályokra; |
| --- | --- |

b)

rendszeresen megvizsgálja a Megállapodás alkalmazása során fellépő társadalmi hatásokat, különösen a foglalkoztatás területén, és megfelelő válaszokat dolgoz ki a jogosnak talált aggályokra;

| c) | mérlegeli a Megállapodás továbbfejlesztésének lehetséges területeit, és többek között ajánlásokat tesz a megállapodás módosítására; valamint |
| --- | --- |

c)

mérlegeli a Megállapodás továbbfejlesztésének lehetséges területeit, és többek között ajánlásokat tesz a megállapodás módosítására; valamint

| d) | konszenzusos alapon megállapodik a Megállapodás végrehajtásához közvetlenül kapcsolódó javaslatokról, stratégiákról vagy eljárási jellegű dokumentumokról. |
| --- | --- |

d)

konszenzusos alapon megállapodik a Megállapodás végrehajtásához közvetlenül kapcsolódó javaslatokról, stratégiákról vagy eljárási jellegű dokumentumokról.

(12)   A szerződő felek közös célkitűzése, hogy a Megállapodás harmadik országokra való kiterjesztésével a fogyasztók, a munkaerő és mindkét szerződő fél közösségei a lehető legnagyobb előnyöket élvezzék. Ennek érdekében a vegyes bizottságnak olyan javaslat kidolgozására kell törekednie, amely a harmadik országoknak a Megállapodáshoz való csatlakozásához szükséges feltételekre és eljárásokra vonatkozik, beleértve a megállapodás szükséges módosításait is.

22. cikk

Vitarendezési eljárás és választott bíráskodás

(1)   Bármelyik szerződő fél a társulási megállapodás keretében létrejött társulási tanács elé viheti a Megállapodás alkalmazásával vagy értelmezésével kapcsolatos olyan vitákat, amelyeket a 21. cikkel (Vegyes bizottság) összefüggésben nem rendeztek.

(2)   A társulási megállapodás keretében létrejött társulási tanács határozattal dönthet a vitákról.

(3)   A szerződő felek meghozzák a (2) bekezdésben említett határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket.

(4)   Amennyiben a szerződő felek a vegyes bizottság révén vagy a (2) bekezdéssel összhangban nem tudják rendezni a vitát, a kérdést – bármely szerződő fél kérésére – egy három választott bíróból álló testület elé kell vinni, az alábbiakban meghatározott eljárással összhangban:

| a) | a választott bíróság általi választott bíráskodás iránti kérelemről a másik szerződő fél által diplomáciai úton eljuttatott értesítés kézhezvételének időpontjától számított hatvan (60) napon belül mindkét szerződő fél kinevez egy-egy választott bírót; a harmadik választott bírót a két másik választott bíró további hatvan (60) napon belül nevezi ki. Amennyiben az egyik szerződő fél a megállapított időn belül nem nevezte ki a választott bírót, vagy a harmadik választott bíró kinevezése nem történik meg a meghatározott időn belül, bármelyik szerződő fél felkérheti az ICAO Tanácsának elnökét, hogy nevezze ki a választott bírót vagy adott esetben a választott bírókat; |
| --- | --- |

a)

a választott bíróság általi választott bíráskodás iránti kérelemről a másik szerződő fél által diplomáciai úton eljuttatott értesítés kézhezvételének időpontjától számított hatvan (60) napon belül mindkét szerződő fél kinevez egy-egy választott bírót; a harmadik választott bírót a két másik választott bíró további hatvan (60) napon belül nevezi ki. Amennyiben az egyik szerződő fél a megállapított időn belül nem nevezte ki a választott bírót, vagy a harmadik választott bíró kinevezése nem történik meg a meghatározott időn belül, bármelyik szerződő fél felkérheti az ICAO Tanácsának elnökét, hogy nevezze ki a választott bírót vagy adott esetben a választott bírókat;

| b) | a fenti a) pont értelmében kinevezett harmadik választott bíró harmadik államban rendelkezik illetőséggel és a választott bíróság elnökeként jár el; |
| --- | --- |

b)

a fenti a) pont értelmében kinevezett harmadik választott bíró harmadik államban rendelkezik illetőséggel és a választott bíróság elnökeként jár el;

| c) | a választott bíróság maga fogadja el eljárási szabályzatát; valamint |
| --- | --- |

c)

a választott bíróság maga fogadja el eljárási szabályzatát; valamint

| d) | a választott bíróság végső határozatára is figyelemmel, a választott bíráskodás kezdeti költségei a szerződő felek között egyenlően oszlanak meg. |
| --- | --- |

d)

a választott bíróság végső határozatára is figyelemmel, a választott bíráskodás kezdeti költségei a szerződő felek között egyenlően oszlanak meg.

(5)   A választott bíróság bármelyik szerződő fél kérésére és a választott bíróság végleges határozatáig utasíthatja a másik szerződő felet átmeneti kedvezményes intézkedések végrehajtására.

(6)   A választott bíróság bármely ideiglenes vagy végleges határozata a szerződő felekre nézve kötelező.

(7)   Amennyiben valamelyik szerződő fél a választott bíróság e cikk rendelkezései szerinti határozatáról szóló értesítéstől számított harminc (30) napon belül nem az említett határozatnak megfelelően jár el, a másik szerződő fél – e mulasztás fennálltáig – a vétkes szerződő félnek a Megállapodás alapján biztosított jogait vagy előjogait korlátozhatja, felfüggesztheti vagy visszavonhatja.

23. cikk

Védintézkedések

(1)   A szerződő felek minden olyan általános vagy különös intézkedést meghoznak, amely a Megállapodás szerinti kötelezettségeik teljesítéséhez szükséges. A szerződő felek gondoskodnak a Megállapodásban rögzített célkitűzések megvalósításáról.

(2)   Amennyiben az egyik szerződő fél úgy ítéli meg, hogy a másik szerződő fél nem teljesítette a Megállapodás szerinti kötelezettségét, megfelelő intézkedéseket tehet. A védintézkedéseket – tárgyi és időbeli hatályukra tekintettel – az okvetlenül szükséges mértékre kell korlátozni a helyzet orvoslása vagy a Megállapodás egyensúlyának fenntartása érdekében. Azon intézkedéseket kell előnyben részesíteni, amelyek a Megállapodás végrehajtását a legkevésbé zavarják.

(3)   A védintézkedések meghozatalát mérlegelő szerződő fél a vegyes bizottságon keresztül haladéktalanul értesíti a többi szerződő felet, és minden releváns információt a rendelkezésükre bocsát.

(4)   A szerződő felek a vegyes bizottság keretében haladéktalanul konzultációkat kezdenek egy kölcsönösen elfogadható megoldás elfogadása érdekében.

(5)   A 3. cikk (Engedély) d) pontja, a 4. cikk (Az engedély elutasítása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása) d) pontja, valamint a 13. cikk (A légi közlekedés biztonsága) és a 14. cikk (A légi közlekedés védelme) sérelme nélkül, az érintett szerződő fél nem hoz védintézkedést az e cikk (3) bekezdése szerinti értesítés időpontját követő egy hónap végéig, kivéve, ha a (4) bekezdés szerinti konzultációs eljárás az említett időtartam lejárta előtt befejeződik.

(6)   Az érintett szerződő fél haladéktalanul értesíti a vegyes bizottságot a meghozott intézkedésekről, és minden releváns információt a rendelkezésére bocsát.

(7)   Az e cikk rendelkezései alapján hozott valamennyi intézkedést fel kell függeszteni, amint a vétkes szerződő fél eleget tesz a Megállapodás rendelkezéseinek.

24. cikk

A Megállapodás földrajzi hatálya

A szerződő felek folyamatos párbeszéd mellett kötelezik el magukat e Megállapodásnak a barcelonai folyamattal való összhangja érdekében, végső célkitűzésük pedig a közös euromediterrán légtér megvalósítása. Ezért a 21. cikk (Vegyes bizottság) (11) bekezdésével összhangban a vegyes bizottság keretében megvizsgálják azt a lehetőséget, hogy kölcsönösen módosításokat fogadjanak el a hasonló légi közlekedési megállapodások figyelembevétele érdekében.

25. cikk

Kapcsolat más megállapodásokkal

(1)   A Megállapodás rendelkezései a Jordánia és a tagállamok között hatályban lévő, kétoldalú megállapodások vonatkozó rendelkezései helyébe lépnek. Az ilyen kétoldalú megállapodásokból eredő és a Megállapodás hatálya alá nem tartozó hatályos forgalmi jogok azonban továbbra is gyakorolhatók, feltéve, hogy az Európai Unió légi fuvarozói között illetőségük alapján nem alkalmaznak megkülönböztetést.

(2)   E cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül és a 27. cikkre (Megszűnés) is figyelemmel, amennyiben a Megállapodás megszűnik vagy ideiglenes alkalmazása véget ér, a szerződő feleknek még a megszűnést megelőzően meg kell állapodniuk az adott területeik közötti légi szolgáltatásokra alkalmazandó szabályozásról.

(3)   Amennyiben a szerződő felek többoldalú megállapodás szerződő felévé válnak, vagy jóváhagynak valamely, az ICAO vagy más nemzetközi szervezet által elfogadott, a Megállapodás hatálya alá tartozó kérdéseket érintő határozatot, a vegyes bizottság keretében konzultálnak annak meghatározása céljából, hogy e fejlemények figyelembevétele érdekében felül kell-e vizsgálni a Megállapodást.

(4)   A Megállapodás nem érinti a két szerződő félnek az ICAO esetleges jövőbeni ajánlásainak alkalmazásáról szóló bármely döntését. A szerződő felek nem hivatkozhatnak a Megállapodásra vagy annak bármely részére, az ICAO-nak a Megállapodás hatálya alá tartozó bármely kérdésre vonatkozó alternatív politikára irányuló megfontolásával szembeni tiltakozás esetén.

26. cikk

Módosítások

(1)   Amennyiben valamelyik szerződő fél módosítani kívánja a Megállapodás rendelkezéseit, erről értesíti a vegyes bizottságot. A Megállapodás módosítása a vonatkozó belső eljárásoknak a szerződő felek által történő végrehajtását követően lép hatályba.

(2)   A vegyes bizottság – az egyik szerződő fél javaslatára – e cikkel összhangban határoz a Megállapodás mellékleteinek módosításáról.

(3)   A Megállapodás nem érinti a szerződő felek azon jogát, hogy a megkülönböztetésmentesség elvére figyelemmel egyoldalúan új jogszabályokat fogadjanak el vagy módosítsák akár a légi fuvarozásra, akár a Megállapodás III. mellékletében említett valamely kapcsolódó területre vonatkozó jogszabályaikat.

(4)   Amint bármelyik szerződő fél a légi fuvarozás területén vagy a Megállapodás III. mellékletében említett valamely kapcsolódó területen olyan új jogszabályt kíván megalkotni, amely befolyásolhatja a Megállapodás megfelelő végrehajtását, haladéktalanul tájékoztatja erről a másik szerződő felet és konzultál vele. Bármelyik szerződő fél kérésére előzetes egyeztetésre kerülhet sor a vegyes bizottság keretein belül.

(5)   Amint bármelyik szerződő fél a légi fuvarozás területén vagy a Megállapodás III. mellékletében említett valamely kapcsolódó területen elfogadott egy új jogszabályt, vagy módosított egy meglévő jogszabályt, és ez befolyásolhatja a Megállapodás megfelelő végrehajtását, legkésőbb harminc napon belül tájékoztatja erről a másik szerződő felet. A vegyes bizottság bármelyik szerződő fél kérésére az ezt követő hatvan napon belül egyeztetést tart az új jogszabály vagy módosítás hatásáról, a Megállapodás megfelelő végrehajtása érdekében.

(6)   A vegyes bizottság a fenti (5) bekezdésében említett egyeztetést követően:

| a) | határozatot fogad el a Megállapodás III. mellékletének felülvizsgálatáról annak érdekében, hogy a viszonosság alapján szükség esetén integrálják a kérdéses új jogszabályt vagy módosítást; |
| --- | --- |

a)

határozatot fogad el a Megállapodás III. mellékletének felülvizsgálatáról annak érdekében, hogy a viszonosság alapján szükség esetén integrálják a kérdéses új jogszabályt vagy módosítást;

| b) | úgy határoz, hogy az új jogszabály vagy módosítás a Megállapodással összhangban lévőnek tekinthető; vagy |
| --- | --- |

b)

úgy határoz, hogy az új jogszabály vagy módosítás a Megállapodással összhangban lévőnek tekinthető; vagy

| c) | egyéb, ésszerű határidőn belül elfogadandó intézkedést hoz a Megállapodás megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

c)

egyéb, ésszerű határidőn belül elfogadandó intézkedést hoz a Megállapodás megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében.

27. cikk

Megszűnés

(1)   Ezt a megállapodást határozatlan időre kötötték.

(2)   Bármelyik szerződő fél, bármely időpontban diplomáciai úton írásban értesítheti a másik szerződő felet azon döntéséről, hogy a Megállapodást fel kívánja mondani. Az erről szóló értesítést egyidejűleg az ICAO-nak is meg kell küldenie. A Megállapodás a Nemzetközi Légifuvarozási Szövetség (IATA) forgalmi idénye végén, greenwichi középidő szerint éjfélkor szűnik meg, egy évvel a megszűnésre vonatkozó írásbeli értesítés keltét követően, kivéve, ha:

| a) | ezen időszak lejárta előtt a szerződő felek megegyeznek az értesítés visszavonásáról; vagy |
| --- | --- |

a)

ezen időszak lejárta előtt a szerződő felek megegyeznek az értesítés visszavonásáról; vagy

| b) | a megszűnést kezdeményező szerződő féltől eltérő szerződő fél hosszabb, 18 hónapot azonban meg nem haladó időt kér az érintett területek közötti légi szolgáltatásokra alkalmazandó szabályozás tárgyalások útján történő kielégítő kidolgozására. |
| --- | --- |

b)

a megszűnést kezdeményező szerződő féltől eltérő szerződő fél hosszabb, 18 hónapot azonban meg nem haladó időt kér az érintett területek közötti légi szolgáltatásokra alkalmazandó szabályozás tárgyalások útján történő kielégítő kidolgozására.

28. cikk

Nyilvántartás a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet és az ENSZ Titkársága által

A Megállapodást és valamennyi módosítását az ICAO és az ENSZ Titkársága nyilvántartásba veszi.

29. cikk

Hatálybalépés

(1)   A Megállapodás a szerződő felek közötti diplomáciai jegyzékváltás során megküldött azon utolsó értesítés keltét követő egy hónappal lép hatályba, amely megerősíti, hogy a Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges valamennyi eljárásnak eleget tettek. E jegyzékváltás során a Jordán Hasimita Királyság eljuttatja az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága számára az Európai Uniónak és tagállamainak szóló diplomáciai értesítését, az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága pedig eljuttatja a Jordán Hasimita Királyság számára az Európai Uniótól és tagállamaitól származó diplomáciai értesítést. Az Európai Unió és tagállamai által küldött diplomáciai jegyzékben minden egyes tagállam megerősíti, hogy a Megállapodás hatálybalépéséhez szükséges eljárásoknak eleget tett.

(2)   E cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül, a szerződő felek megállapodnak abban, hogy a Megállapodást ideiglenesen alkalmazzák az azt az időpontot követő hónap első napjától kezdve, amelyik az alábbiak közül a korábbi: i. a legutolsó olyan diplomáciai értesítés időpontja, amelyben a szerződő felek értesítették egymást az ideiglenes alkalmazáshoz szükséges eljárások lezárultáról; vagy ii. a Megállapodás aláírásának napjától számított 12. hónappal későbbi időpont, feltéve, hogy ezt a szerződő felek által alkalmazandó belső eljárások és/vagy nemzeti jogszabályok lehetővé teszik.

FENTIEK HITELÉÜL, az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a Megállapodást.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizedik év december havának tizenötödik napján, két-két eredeti példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén, valamint arab nyelven; a szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

Voor het Koninkrijk België

Pour le Royaume de Belgique

Für das Königreich Belgien

Image

Deze handtekening verbindt eveneens het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.

Cette signature engage égalament la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.

Diese Unterschrift bindet zugleich die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

За Република България

Image

Za Českou republiku

Image

På Kongeriget Danmarks vegne

Image

Für die Bundesrepublik Deutschland

Image

Eesti Vabariigi nimel

Image

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Image

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Image

Por el Reino de España

Image

Pour la République française

Image

Per la Repubblica italiana

Image

Για την Κυπριακή Δημοκρατία

Image

Latvijas Republikas vārdā –

Image

Lietuvos Respublikos vardu

Image

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Image

A Magyar Köztársaság részéről

Image

Għal Malta

Image

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Image

Für die Republik Österreich

Image

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Image

Pela República Portuguesa

Image

Pentru România

Image

Za Republiko Slovenijo

Image

Za Slovenskú republiku

Image

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

Image

För Konungariket Sverige

Image

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Image

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

Image

Image

Image

---

(1)  HL L 293., 2008.10.31., 3. o.

1

I. MELLÉKLET

KÖLCSÖNÖSEN ELFOGADOTT SZOLGÁLTATÁSOK ÉS MEGHATÁROZOTT ÚTVONALAK

| 1. | Ez a melléklet a Megállapodás II. mellékletében foglalt átmeneti rendelkezésekre is figyelemmel alkalmazandó. |
| --- | --- |

1.

Ez a melléklet a Megállapodás II. mellékletében foglalt átmeneti rendelkezésekre is figyelemmel alkalmazandó.

| 2. | Mindegyik szerződő fél biztosítja a másik szerződő fél légi fuvarozói számára azt a jogosultságot, hogy az alábbi egyedi útvonalakon légifuvarozási szolgáltatásokat üzemeltessen:






  a) | az Európai Unió légi fuvarozói esetében: Európai Unión belüli pontok – egy vagy több közbenső pont az euromediterrán országokban, az európai közös légtér országaiban vagy a IV. mellékletben felsorolt országokban – egy vagy több pont Jordánián belül; |
| --- | --- | --- |

2.

Mindegyik szerződő fél biztosítja a másik szerződő fél légi fuvarozói számára azt a jogosultságot, hogy az alábbi egyedi útvonalakon légifuvarozási szolgáltatásokat üzemeltessen:

a)

az Európai Unió légi fuvarozói esetében: Európai Unión belüli pontok – egy vagy több közbenső pont az euromediterrán országokban, az európai közös légtér országaiban vagy a IV. mellékletben felsorolt országokban – egy vagy több pont Jordánián belül;

| b) | Jordánia légi fuvarozói esetében: Jordánián belüli pontok – egy vagy több közbenső pont az euromediterrán országokban, az európai közös légtér országaiban vagy a IV. mellékletben felsorolt országokban – egy vagy több pont az Európai Unión belül. |
| --- | --- |

b)

Jordánia légi fuvarozói esetében: Jordánián belüli pontok – egy vagy több közbenső pont az euromediterrán országokban, az európai közös légtér országaiban vagy a IV. mellékletben felsorolt országokban – egy vagy több pont az Európai Unión belül.

| 3. | Az e melléklet 2. bekezdése szerint működtetett szolgáltatások jordán légi fuvarozók esetében Jordánia területéről indulnak ki vagy oda irányulnak, a közösségi légi fuvarozók esetében pedig az Európai Unió területéről indulnak ki vagy ide irányulnak. |
| --- | --- |

3.

Az e melléklet 2. bekezdése szerint működtetett szolgáltatások jordán légi fuvarozók esetében Jordánia területéről indulnak ki vagy oda irányulnak, a közösségi légi fuvarozók esetében pedig az Európai Unió területéről indulnak ki vagy ide irányulnak.

| 4. | A szerződő felek légi fuvarozói bármely, illetve valamennyi járata tekintetében saját döntése szerint:






  a) | egyik vagy mindkét irányban üzemeltethetnek légi járatokat; |
| --- | --- | --- |

4.

A szerződő felek légi fuvarozói bármely, illetve valamennyi járata tekintetében saját döntése szerint:

a)

egyik vagy mindkét irányban üzemeltethetnek légi járatokat;

| b) | különböző járatszámokat kombinálhatnak egyazon járaton belül; |
| --- | --- |

b)

különböző járatszámokat kombinálhatnak egyazon járaton belül;

| c) | kiszolgálhatják az e melléklet 2. bekezdésében szereplő közbenső pontokat, valamint a szerződő felek területén lévő pontokat, bármilyen kombinációban és bármilyen sorrendben; |
| --- | --- |

c)

kiszolgálhatják az e melléklet 2. bekezdésében szereplő közbenső pontokat, valamint a szerződő felek területén lévő pontokat, bármilyen kombinációban és bármilyen sorrendben;

| d) | kihagyhatnak bármilyen pontot vagy pontokat; |
| --- | --- |

d)

kihagyhatnak bármilyen pontot vagy pontokat;

| e) | bármely légi járműjéről bármely másik légi járműjére – bármely ponton – átcsoportosíthatnak forgalmat; |
| --- | --- |

e)

bármely légi járműjéről bármely másik légi járműjére – bármely ponton – átcsoportosíthatnak forgalmat;

| f) | megszakíthatják útjukat bármelyik szerződő fél területén lévő vagy azon kívüli bármely ponton; |
| --- | --- |

f)

megszakíthatják útjukat bármelyik szerződő fél területén lévő vagy azon kívüli bármely ponton;

| g) | a másik szerződő fél területén keresztül tranzitszállítást hajthatnak végre; valamint |
| --- | --- |

g)

a másik szerződő fél területén keresztül tranzitszállítást hajthatnak végre; valamint

| h) | kombinálhatják a forgalmat ugyanazon a légi járművön, tekintet nélkül a forgalom eredetére. |
| --- | --- |

h)

kombinálhatják a forgalmat ugyanazon a légi járművön, tekintet nélkül a forgalom eredetére.

| 5. | Mindegyik szerződő fél lehetővé teszi minden egyes légi fuvarozó számára, hogy az általa kínált nemzetközi légi fuvarozásban a járatsűrűséget és a kapacitást a piaci kereskedelmi megfontolások alapján állapítsa meg. E joggal összhangban egyik szerződő fél sem korlátozhatja egyoldalúan a forgalom nagyságát, a légi járatok sűrűségét vagy gyakoriságát, vagy a másik szerződő fél légi fuvarozói által üzemeltetett légi járművek típusát vagy típusait, kivéve, ha ez vám, műszaki, üzemeltetési, környezetvédelmi vagy egészségvédelmi okokból szükséges. |
| --- | --- |

5.

Mindegyik szerződő fél lehetővé teszi minden egyes légi fuvarozó számára, hogy az általa kínált nemzetközi légi fuvarozásban a járatsűrűséget és a kapacitást a piaci kereskedelmi megfontolások alapján állapítsa meg. E joggal összhangban egyik szerződő fél sem korlátozhatja egyoldalúan a forgalom nagyságát, a légi járatok sűrűségét vagy gyakoriságát, vagy a másik szerződő fél légi fuvarozói által üzemeltetett légi járművek típusát vagy típusait, kivéve, ha ez vám, műszaki, üzemeltetési, környezetvédelmi vagy egészségvédelmi okokból szükséges.

| 6. | Az egyes szerződő felek légi fuvarozói – különösen, de nem csupán helymegosztási (code share) megállapodás keretében – bármely olyan, harmadik ország területén található pont felé üzemeltethetnek szolgáltatást, amely nem a meghatározott útvonalakon található, amennyiben nem gyakorolják az ötödik szabadságjogot. |
| --- | --- |

6.

Az egyes szerződő felek légi fuvarozói – különösen, de nem csupán helymegosztási (code share) megállapodás keretében – bármely olyan, harmadik ország területén található pont felé üzemeltethetnek szolgáltatást, amely nem a meghatározott útvonalakon található, amennyiben nem gyakorolják az ötödik szabadságjogot.

II. MELLÉKLET

ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

| 1. | Az e Megállapodásban foglalt rendelkezések, különösen a III. melléklet (kivéve a szóban forgó melléklet B. részét) szerinti előírások végrehajtását és alkalmazását az Európai Unió felelősségvállalásával végzett értékelés révén kell ellenőrizni, és a vegyes bizottság határozatával kell hitelesíteni. Ennek az értékelésnek az alábbiak közül a korábbi időpontban kell sorra kerülnie: i. az az időpont, amikor Jordánia értesíti a vegyes bizottságot a Megállapodás III. mellékletén alapuló harmonizációs eljárás lezárultáról; vagy ii. a Megállapodás hatálybalépésének napjától számított egy évvel későbbi időpont. |
| --- | --- |

1.

Az e Megállapodásban foglalt rendelkezések, különösen a III. melléklet (kivéve a szóban forgó melléklet B. részét) szerinti előírások végrehajtását és alkalmazását az Európai Unió felelősségvállalásával végzett értékelés révén kell ellenőrizni, és a vegyes bizottság határozatával kell hitelesíteni. Ennek az értékelésnek az alábbiak közül a korábbi időpontban kell sorra kerülnie: i. az az időpont, amikor Jordánia értesíti a vegyes bizottságot a Megállapodás III. mellékletén alapuló harmonizációs eljárás lezárultáról; vagy ii. a Megállapodás hatálybalépésének napjától számított egy évvel későbbi időpont.

| 2. | Az I. mellékletben foglalt rendelkezések sérelme nélkül, e Megállapodás szerinti kölcsönösen elfogadott szolgáltatások és meghatározott útvonalak a Megállapodás II. mellékletének 1. bekezdésében említett határozat elfogadásáig nem foglalják magukban az ötödik szabadságjognak a szerződő felek légi fuvarozói általi gyakorlásának jogát, ideértve a Jordánia légi fuvarozói által az Európai Unió területén belül található pontok között nyújtott szolgáltatásokat is. Azonban továbbra is gyakorolható valamennyi olyan forgalmi jog, amelyet a Jordánia és az Európai Unió tagállamai között létrejött kétoldalú megállapodások valamelyike már biztosított, amennyiben az Európai Unió légi fuvarozói között illetőség alapján nem alkalmaznak megkülönböztetést. |
| --- | --- |

2.

Az I. mellékletben foglalt rendelkezések sérelme nélkül, e Megállapodás szerinti kölcsönösen elfogadott szolgáltatások és meghatározott útvonalak a Megállapodás II. mellékletének 1. bekezdésében említett határozat elfogadásáig nem foglalják magukban az ötödik szabadságjognak a szerződő felek légi fuvarozói általi gyakorlásának jogát, ideértve a Jordánia légi fuvarozói által az Európai Unió területén belül található pontok között nyújtott szolgáltatásokat is. Azonban továbbra is gyakorolható valamennyi olyan forgalmi jog, amelyet a Jordánia és az Európai Unió tagállamai között létrejött kétoldalú megállapodások valamelyike már biztosított, amennyiben az Európai Unió légi fuvarozói között illetőség alapján nem alkalmaznak megkülönböztetést.

| 3. | Az e melléklet 1. bekezdésének sérelme nélkül, a III. melléklet B. részében meghatározott védelmi előírások végrehajtását és alkalmazását az Európai Unió felelősségvállalásával végzett értékelés révén kell ellenőrizni, és a vegyes bizottság határozatával kell hitelesíteni. A védelmi szabályozás III. melléklet B. része szerinti bizalmas jellegű részei tekintetében Jordánia csak az erre vonatkozó határozat elfogadása után rendelkezik hozzáféréssel. |
| --- | --- |

3.

Az e melléklet 1. bekezdésének sérelme nélkül, a III. melléklet B. részében meghatározott védelmi előírások végrehajtását és alkalmazását az Európai Unió felelősségvállalásával végzett értékelés révén kell ellenőrizni, és a vegyes bizottság határozatával kell hitelesíteni. A védelmi szabályozás III. melléklet B. része szerinti bizalmas jellegű részei tekintetében Jordánia csak az erre vonatkozó határozat elfogadása után rendelkezik hozzáféréssel.

| 4. | Legkésőbb 2016. január 1-jétől mindkét szerződő fél légi fuvarozói gyakorolhatják a Queen Alia nemzetközi repülőtéren a 8. cikk (3) bekezdése a) pontjának i. alpontja szerinti jogot („saját kiszolgálás”). Addig a szóban forgó repülőtéren valamennyi légi fuvarozó számára biztosítani kell a földi kiszolgálással kapcsolatos szolgáltatásokhoz való egyenlő és megkülönböztetésmentes hozzáférést; az ilyen szolgáltatások díjai nem haladhatják meg azok összköltségét, beleértve az eszközök értékcsökkenés utáni ésszerű megtérülését. |
| --- | --- |

4.

Legkésőbb 2016. január 1-jétől mindkét szerződő fél légi fuvarozói gyakorolhatják a Queen Alia nemzetközi repülőtéren a 8. cikk (3) bekezdése a) pontjának i. alpontja szerinti jogot („saját kiszolgálás”). Addig a szóban forgó repülőtéren valamennyi légi fuvarozó számára biztosítani kell a földi kiszolgálással kapcsolatos szolgáltatásokhoz való egyenlő és megkülönböztetésmentes hozzáférést; az ilyen szolgáltatások díjai nem haladhatják meg azok összköltségét, beleértve az eszközök értékcsökkenés utáni ésszerű megtérülését.

III. MELLÉKLET

A POLGÁRI LÉGI KÖZLEKEDÉS SZABÁLYAI

A.   A LÉGI KÖZLEKEDÉS BIZTONSÁGA

3922/91/EGK

A Tanács 3922/91/EGK rendelete (1991. december 16.) a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról,

az alábbi módosítással:

| — | A Bizottság 2176/96/EK rendelete (1996. november 13.) a 3922/91/EGK tanácsi rendeletnek a tudományos és műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról |
| --- | --- |

—

A Bizottság 2176/96/EK rendelete (1996. november 13.) a 3922/91/EGK tanácsi rendeletnek a tudományos és műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról

| — | A Bizottság 1069/1999/EK rendelete (1999. május 25.) a 3922/91/EGK tanácsi rendeletnek a tudományos és műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról |
| --- | --- |

—

A Bizottság 1069/1999/EK rendelete (1999. május 25.) a 3922/91/EGK tanácsi rendeletnek a tudományos és műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról

| — | A Bizottság 2871/2000/EK rendelete (2000. december 28.) a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról szóló 3922/91/EGK tanácsi rendeletnek a tudományos és műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról |
| --- | --- |

—

A Bizottság 2871/2000/EK rendelete (2000. december 28.) a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról szóló 3922/91/EGK tanácsi rendeletnek a tudományos és műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 1592/2002/EK rendelete (2002. július 15.) a polgári repülés területén a közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 1592/2002/EK rendelete (2002. július 15.) a polgári repülés területén a közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–10. és 12–13. cikk, a 4. cikk (1) bekezdése és a 8. cikk (2) bekezdésének második mondata kivételével, valamint I–III. melléklet. A 12. cikkben „a tagállamok” helyett „az Európai Unió tagállamai” értendő.

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 1899/2006/EK rendelete (2006. december 12.) a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról szóló 3922/91/EGK tanácsi rendelet módosításáról |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 1899/2006/EK rendelete (2006. december 12.) a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról szóló 3922/91/EGK tanácsi rendelet módosításáról

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 1900/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról szóló 3922/91/EGK tanácsi rendelet módosításáról |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 1900/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról szóló 3922/91/EGK tanácsi rendelet módosításáról

| — | A Bizottság 8/2008/EK rendelete (2007. december 11.) a 3922/91/EGK tanácsi rendeletnek a kereskedelmi célú repülőgépes közlekedési szolgáltatásokra alkalmazandó közös műszaki követelmények és közigazgatási eljárások tekintetében történő módosításáról |
| --- | --- |

—

A Bizottság 8/2008/EK rendelete (2007. december 11.) a 3922/91/EGK tanácsi rendeletnek a kereskedelmi célú repülőgépes közlekedési szolgáltatásokra alkalmazandó közös műszaki követelmények és közigazgatási eljárások tekintetében történő módosításáról

| — | A Bizottság 859/2008/EK rendelete (2008. augusztus 20.) a 3922/91/EGK tanácsi rendeletnek a kereskedelmi célú repülőgépes közlekedési szolgáltatásokra alkalmazandó közös műszaki követelmények és közigazgatási eljárások tekintetében történő módosításáról |
| --- | --- |

—

A Bizottság 859/2008/EK rendelete (2008. augusztus 20.) a 3922/91/EGK tanácsi rendeletnek a kereskedelmi célú repülőgépes közlekedési szolgáltatásokra alkalmazandó közös műszaki követelmények és közigazgatási eljárások tekintetében történő módosításáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–10. és 12–13. cikk, a 4. cikk (1) bekezdése és a 8. cikk (2) bekezdésének második mondata kivételével, valamint I–III. melléklet. A 12. cikkben „a tagállamok” helyett „az Európai Unió tagállamai” értendő.

216/2008/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 216/2008/EK rendelete (2008. február 20.) a polgári repülés területén közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról, valamint a 91/670/EGK tanácsi rendelet, 1592/2002/EK rendelet és a 2004/36/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről

Alkalmazandó rendelkezések: 1–68. cikk, a 65. cikk kivételével, a 69. cikk (1) bekezdésének második albekezdése, a 69. cikk (4) bekezdése, valamint I–VI. melléklet

94/56/EK

A Tanács 94/56/EK irányelve (1994. november 21.) a polgári légi közlekedési balesetek és repülőesemények vizsgálatának alapvető elveiről

Alkalmazandó rendelkezések: 1–12. cikk

2003/42/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2003/42/EK irányelve (2003. június 13.) a polgári légi közlekedésben előforduló események jelentéséről

Alkalmazandó rendelkezések: 1–11. cikk, I. és II. melléklet

1702/2003/EK

A Bizottság 1702/2003/EK rendelete (2003. szeptember 24.) a légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légi alkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról, az alábbi módosítással:

| — | A Bizottság 381/2005/EK rendelete (2005. március 7.) a légi járművek és repüléstechnikai termékek, alkatrészek és berendezések légi alkalmassági és környezetvédelmi bizonyítványához továbbá a formatervezés és termelő szervezetek hitelesítéséhez kapcsolódó végrehajtási szabályokat meghatározó 1702/2003/EK rendelet módosításáról |
| --- | --- |

—

A Bizottság 381/2005/EK rendelete (2005. március 7.) a légi járművek és repüléstechnikai termékek, alkatrészek és berendezések légi alkalmassági és környezetvédelmi bizonyítványához továbbá a formatervezés és termelő szervezetek hitelesítéséhez kapcsolódó végrehajtási szabályokat meghatározó 1702/2003/EK rendelet módosításáról

| — | A Bizottság 706/2006/EK rendelete (2006. május 8.) az 1702/2003/EK rendelet módosításáról, a tagállamok által kiadható, korlátozott időtartamú jóváhagyások időtartamának tekintetében |
| --- | --- |

—

A Bizottság 706/2006/EK rendelete (2006. május 8.) az 1702/2003/EK rendelet módosításáról, a tagállamok által kiadható, korlátozott időtartamú jóváhagyások időtartamának tekintetében

| — | A Bizottság 335/2007/EK rendelete (2007. március 28.) az 1702/2003/EK rendeletnek a légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések környezetvédelmi tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapítása tekintetében történő módosításáról |
| --- | --- |

—

A Bizottság 335/2007/EK rendelete (2007. március 28.) az 1702/2003/EK rendeletnek a légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések környezetvédelmi tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapítása tekintetében történő módosításáról

| — | A Bizottság 375/2007/EK rendelete (2007. március 30.) a légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légi alkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló 1702/2003/EK rendelet módosításáról |
| --- | --- |

—

A Bizottság 375/2007/EK rendelete (2007. március 30.) a légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légi alkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló 1702/2003/EK rendelet módosításáról

| — | A Bizottság 287/2008/EK rendelete (2008. március 28.) az 1702/2003/EK rendelet 2c. cikkének (3) bekezdésében meghatározott érvényességi idő meghosszabbításáról |
| --- | --- |

—

A Bizottság 287/2008/EK rendelete (2008. március 28.) az 1702/2003/EK rendelet 2c. cikkének (3) bekezdésében meghatározott érvényességi idő meghosszabbításáról

| — | A Bizottság 1057/2008/EK rendelete (2008. október 27.) az 1702/2003/EK rendelet melléklete II. függelékének a légi alkalmassági felülvizsgálati bizonyítvány (15a. számú EASA-űrlap) tekintetében történő módosításáról |
| --- | --- |

—

A Bizottság 1057/2008/EK rendelete (2008. október 27.) az 1702/2003/EK rendelet melléklete II. függelékének a légi alkalmassági felülvizsgálati bizonyítvány (15a. számú EASA-űrlap) tekintetében történő módosításáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–4. cikk és melléklet. A rendelet szerinti átmeneti időszakokat a vegyes bizottság határozza meg.

2042/2003/EK

A Bizottság 2042/2003/EK rendelete (2003. november 20.) a légi járművek és repüléstechnikai termékek, alkatrészek és berendezések folyamatos légi alkalmasságának biztosításáról és az ezzel összefüggő feladatokban részt vevő szervezetek és személyek jóváhagyásáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–6. cikk és I–IV. melléklet,

az alábbi módosítással:

| — | A Bizottság 707/2006/EK rendelete (2006. május 8.) a 2042/2003/EK rendeletnek a korlátozott időtartamú jóváhagyások időtartamának és az I. és III. melléklet vonatkozásában való módosításáról |
| --- | --- |

—

A Bizottság 707/2006/EK rendelete (2006. május 8.) a 2042/2003/EK rendeletnek a korlátozott időtartamú jóváhagyások időtartamának és az I. és III. melléklet vonatkozásában való módosításáról

| — | A Bizottság 376/2007/EK rendelete (2007. március 30.) a légi járművek és repüléstechnikai termékek, alkatrészek és berendezések folyamatos légi alkalmasságának biztosításáról és az ezzel összefüggő feladatokban részt vevő szervezetek és személyek jóváhagyásáról szóló 2042/2003/EK rendelet módosításáról |
| --- | --- |

—

A Bizottság 376/2007/EK rendelete (2007. március 30.) a légi járművek és repüléstechnikai termékek, alkatrészek és berendezések folyamatos légi alkalmasságának biztosításáról és az ezzel összefüggő feladatokban részt vevő szervezetek és személyek jóváhagyásáról szóló 2042/2003/EK rendelet módosításáról

| — | A Bizottság 1056/2008/EK rendelete (2008. október 27.) a légi járművek és repüléstechnikai termékek, alkatrészek és berendezések folyamatos légi alkalmasságának biztosításáról és az ezzel összefüggő feladatokban részt vevő szervezetek és személyek jóváhagyásáról szóló 2042/2003/EK rendelet módosításáról |
| --- | --- |

—

A Bizottság 1056/2008/EK rendelete (2008. október 27.) a légi járművek és repüléstechnikai termékek, alkatrészek és berendezések folyamatos légi alkalmasságának biztosításáról és az ezzel összefüggő feladatokban részt vevő szervezetek és személyek jóváhagyásáról szóló 2042/2003/EK rendelet módosításáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–6. cikk és I–IV. melléklet

B.   A LÉGI KÖZLEKEDÉS VÉDELME

300/2008/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 300/2008/EK rendelete (2008. március 11.) a polgári légi közlekedés védelmének közös szabályairól és a 2320/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről

Alkalmazandó rendelkezések: 1–18. cikk, 21. cikk, 24. cikk (2) és (3) bekezdése, melléklet

820/2008/EK

A Bizottság 820/2008/EK rendelete (2008. augusztus 8.) az egységes légiközlekedés-védelmi követelményrendszer végrehajtásához szükséges intézkedések meghatározásáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–6. cikk, melléklet és 1. függelék

1217/2003/EK

A Bizottság 1217/2003/EK rendelete (2003. július 4.) a nemzeti polgári repülésbiztonság minőség-ellenőrzési programjaira vonatkozó közös előírások megállapításáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–11. cikk, I. és II. melléklet

1486/2003/EK

A Bizottság 1486/2003/EK rendelete (2003. augusztus 22.) a polgári légiközlekedés-védelem területén történő bizottsági vizsgálatok lefolytatására vonatkozó eljárások megállapításáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–16. cikk

1138/2004/EK

A Bizottság 1138/2004/EK rendelete (2004. június 21.) a repülőtereken található szigorított biztonsági területek kritikus részeinek közös meghatározásáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–8. cikk

C.   LÉGIFORGALMI IRÁNYÍTÁS

549/2004/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 549/2004/EK rendelete (2004. március 10.) az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról (keretrendelet)

Alkalmazandó rendelkezések: 1–4., 6. és 9–14. cikk

550/2004/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 550/2004/EK rendelete (2004. március 10.) a léginavigációs szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról (léginavigációs szolgálati rendelet)

Alkalmazandó rendelkezések: 1–19. cikk

551/2004/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 551/2004/EK rendelete (2004. március 10.) a légtérnek az egységes európai égbolt keretében történő szervezéséről és használatáról (légtérrendelet)

Alkalmazandó rendelkezések: 1–11. cikk

552/2004/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 552/2004/EK rendelete (2004. március 10.) az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról (átjárhatósági rendelet)

Alkalmazandó rendelkezések: 1–12. cikk

2096/2005/EK

A Bizottság 2096/2005/EK rendelete (2005. december 20.) a léginavigációs szolgálatok ellátására vonatkozó közös követelmények megállapításáról, az alábbi módosítással:

| — | A Bizottság 1315/2007/EK rendelete (2007. november 8.) a légi forgalom szervezésében ellátandó repülésbiztonsági felügyeletről és a 2096/2005/EK rendelet módosításáról |
| --- | --- |

—

A Bizottság 1315/2007/EK rendelete (2007. november 8.) a légi forgalom szervezésében ellátandó repülésbiztonsági felügyeletről és a 2096/2005/EK rendelet módosításáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–9. cikk és I–V. melléklet

| — | A Bizottság 482/2008/EK rendelete (2008. május 30.) a léginavigációs szolgáltatók által kialakítandó, szoftverbiztonságot garantáló rendszer létrehozásáról és a 2096/2005/EK rendelet módosításáról |
| --- | --- |

—

A Bizottság 482/2008/EK rendelete (2008. május 30.) a léginavigációs szolgáltatók által kialakítandó, szoftverbiztonságot garantáló rendszer létrehozásáról és a 2096/2005/EK rendelet módosításáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–5. cikk és I–II. melléklet

2150/2005/EK

A Bizottság 2150/2005/EK rendelete (2005. december 23.) a rugalmas légtérfelhasználásra vonatkozó közös szabályok megállapításáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–9. cikk és melléklet

1794/2006/EK

A Bizottság 1794/2006/EK rendelete (2006. december 6.) a léginavigációs szolgálatok közös díjszámítási rendszerének létrehozásáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–17. cikk, 18–19. cikk és I–VI. melléklet

D.   KÖRNYEZETVÉDELEM

2006/93/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2006/93/EK irányelve (2006. december 12.) a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény második kiadásának (1988) 16. függeléke 1. kötete II. részének 3. fejezete hatálya alá tartozó repülőgépek üzemeltetésének szabályozásáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–6. cikk, valamint I. és II. melléklet

2002/30/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2002/30/EK irányelve (2002. március 26.) a Közösség repülőterein a zajvédelemmel összefüggő üzemeltetési korlátozások bevezetésére vonatkozó szabályok és eljárások megállapításáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–15. cikk, I. és II. melléklet

2002/49/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2002/49/EK irányelve (2002. június 25.) a környezeti zaj értékeléséről és kezeléséről

Alkalmazandó rendelkezések: 1–16. cikk és I–IV. melléklet

E.   FOGYASZTÓVÉDELEM

90/314/EGK

A Tanács 90/314/EGK irányelve (1990. június 13.) a szervezett utazási formákról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–10. cikk

93/13/EGK

A Tanács 93/13/EGK irányelve (1993. április 5.) a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről

Alkalmazandó rendelkezések: 1–10. cikk és melléklet

95/46/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 95/46/EK irányelve (1995. október 24.) a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–34. cikk

2027/97/EK

A Tanács 2027/97/EK rendelete (1997. október 9.) a légi fuvarozók baleset esetén fennálló felelősségéről,

az alábbi módosítással:

| — | Az Európai Parlament és a Tanács 889/2002/EK rendelete (2002. május 13.) a 2027/97/EK tanácsi rendelet módosításáról |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács 889/2002/EK rendelete (2002. május 13.) a 2027/97/EK tanácsi rendelet módosításáról

Alkalmazandó rendelkezések: 1–8. cikk

261/2004/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 261/2004/EK rendelete (2004. február 11.) a visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről

Alkalmazandó rendelkezések: 1–17. cikk

1107/2006/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 1107/2006/EK rendelete (2006. július 5.) a légi járműveken utazó fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személyek jogairól

Alkalmazandó rendelkezések: 1–17. cikk, I. és II. melléklet

F.   SZÁMÍTÓGÉPES HELYFOGLALÁSI RENDSZEREK

80/2009/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 80/2009/EK rendelete (2009. január 14.) a számítógépes helyfoglalási rendszerek ügyviteli szabályzatáról és a 2299/89/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről

G.   SZOCIÁLIS SZEMPONTOK

1989/391/EGK

A Tanács 89/391/EGK irányelve (1989. június 12.) a munkavállalók munkahelyi biztonságának és egészségvédelmének javítását ösztönző intézkedések bevezetéséről

Alkalmazandó rendelkezések: 1–16. cikk és 18–19. cikk

2003/88/EK

Az Európai Parlament és a Tanács 2003/88/EK irányelve (2003. november 4.) a munkaidő-szervezés egyes szempontjairól

Alkalmazandó rendelkezések: 1–19., 21–24. és 26–29. cikk

2000/79/EK

A Tanács 2000/79/EK irányelve (2000. november 27.) az Európai Légitársaságok Szövetsége (AEA), az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF), az Európai Közforgalmi Pilóták Szövetsége (ECA), az Európai Regionális Légitársaságok Szövetsége (ERA) és a Légiszállítók Nemzetközi Szövetsége (IACA) által kötött, a polgári repülésben dolgozó utazó munkavállalók munkaidejének szervezéséről szóló európai megállapodásról

IV. MELLÉKLET

A MEGÁLLAPODÁS 3. ÉS 4. CIKKÉBEN, VALAMINT I. MELLÉKLETÉBEN EMLÍTETT EGYÉB ÁLLAMOK JEGYZÉKE

| 1. | Az Izlandi Köztársaság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján); |
| --- | --- |

1.

Az Izlandi Köztársaság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján);

| 2. | a Liechtensteini Hercegség (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján); |
| --- | --- |

2.

a Liechtensteini Hercegség (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján);

| 3. | a Norvég Királyság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján); |
| --- | --- |

3.

a Norvég Királyság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján);

| 4. | a Svájci Államszövetség (az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti légi közlekedési megállapodás alapján). |
| --- | --- |

4.

a Svájci Államszövetség (az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti légi közlekedési megállapodás alapján).

---

RENDELETEK

| 6.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 334/31 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 334/31

---

A TANÁCS 1153/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. december 3.)

a Kínai Népköztársaságból származó puhított bőr behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból származó dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére és 11. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   Hatályos intézkedések

| (1) | (1) Dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) követően a Tanács az 1338/2006/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó, a jelenleg a 4114 10 10 és a 4114 10 90 KN-kódok alá besorolt puhított bőr behozatalára (a továbbiakban: a végleges dömpingellenes intézkedések). Az intézkedések formája egy 58,9 %-os ad valorem vám volt. |
| --- | --- |

(1)

(1) Dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) követően a Tanács az 1338/2006/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó, a jelenleg a 4114 10 10 és a 4114 10 90 KN-kódok alá besorolt puhított bőr behozatalára (a továbbiakban: a végleges dömpingellenes intézkedések). Az intézkedések formája egy 58,9 %-os ad valorem vám volt.

2.   Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

| (2) | A hatályos végleges dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (3) közzétételét követően a Bizottsághoz 2011. június 14-én kérelem érkezett az intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálata iránt. A kérelmet a UK Leather Federation (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be, amely a puhított bőr teljes uniós gyártásának több mint 50 %-át képviseli. |
| --- | --- |

(2)

A hatályos végleges dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (3) közzétételét követően a Bizottsághoz 2011. június 14-én kérelem érkezett az intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálata iránt. A kérelmet a UK Leather Federation (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be, amely a puhított bőr teljes uniós gyártásának több mint 50 %-át képviseli.

| (3) | A benyújtott kérelem azon alapult, hogy a végleges dömpingellenes intézkedések lejárta valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot ért károkozás folytatását eredményezné. |
| --- | --- |

(3)

A benyújtott kérelem azon alapult, hogy a végleges dömpingellenes intézkedések lejárta valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot ért károkozás folytatását eredményezné.

3.   A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

| (4) | Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a lejárati felülvizsgálat megindításához, 2011. szeptember 13-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (4) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti lejárati felülvizsgálat megindítását. |
| --- | --- |

(4)

Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a lejárati felülvizsgálat megindításához, 2011. szeptember 13-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (4) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti lejárati felülvizsgálat megindítását.

4.   A vizsgálat

4.1.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (5) | A dömping folytatódására vonatkozó vizsgálat a 2010. július 1. és 2011. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A károkozás valószínű folytatódásának értékelése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2008. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(5)

A dömping folytatódására vonatkozó vizsgálat a 2010. július 1. és 2011. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A károkozás valószínű folytatódásának értékelése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2008. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.

4.2.   A vizsgálatban érintett felek

| (6) | A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az egyéb ismert uniós gyártókat, az érintett ország exportáló gyártóit, a független importőröket, az ismert érintett uniós felhasználókat, valamint a kiviteli ország képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és szóbeli meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az egyéb ismert uniós gyártókat, az érintett ország exportáló gyártóit, a független importőröket, az ismert érintett uniós felhasználókat, valamint a kiviteli ország képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és szóbeli meghallgatást kérjenek.

| (7) | Tekintettel az uniós gyártók, az érintett országbeli exportáló gyártók, valamint a független importőrök nagy számára, az alaprendelet 17. cikkének megfelelően a Bizottság célszerűnek ítélte annak megvizsgálását, hogy kell-e mintavételt alkalmazni. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – az alaprendelet 17. cikke szerint felkérte az említett feleket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben előírt információkat. |
| --- | --- |

(7)

Tekintettel az uniós gyártók, az érintett országbeli exportáló gyártók, valamint a független importőrök nagy számára, az alaprendelet 17. cikkének megfelelően a Bizottság célszerűnek ítélte annak megvizsgálását, hogy kell-e mintavételt alkalmazni. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – az alaprendelet 17. cikke szerint felkérte az említett feleket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben előírt információkat.

| (8) | Az uniós gyártókra mintavételt alkalmaztak, és három ismert uniós gyártóból két csoportot vizsgáltak. |
| --- | --- |

(8)

Az uniós gyártókra mintavételt alkalmaztak, és három ismert uniós gyártóból két csoportot vizsgáltak.

| (9) | A Bizottság kapcsolatba lépett hat ismert kínai gyártóval. A hat vállalat közül azonban egy sem működött együtt a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság kapcsolatba lépett hat ismert kínai gyártóval. A hat vállalat közül azonban egy sem működött együtt a vizsgálatban.

| (10) | Ami az importőröket illeti, 35 független uniós puhítottbőr-importőrt azonosítottak és kértek fel arra, hogy szolgáltassanak információkat a mintavételhez. Közülük csak kettő jelezte, hogy együtt kíván működni a jelenlegi felülvizsgálatban. Ezért a független importőrökkel kapcsolatban nem volt szükség mintavételre. |
| --- | --- |

(10)

Ami az importőröket illeti, 35 független uniós puhítottbőr-importőrt azonosítottak és kértek fel arra, hogy szolgáltassanak információkat a mintavételhez. Közülük csak kettő jelezte, hogy együtt kíván működni a jelenlegi felülvizsgálatban. Ezért a független importőrökkel kapcsolatban nem volt szükség mintavételre.

| (11) | A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett félnek és azoknak, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek. Kitöltött kérdőív az uniós gyártók két mintába felvett csoportjától és két együttműködő, független importőrtől érkezett vissza. Egy kínai exportáló gyártó sem működött együtt a felülvizsgálatban, és a vizsgálat során az érintett fogyasztói szervezetek egyike sem szolgáltatott információt a Bizottság számára, vagy jelentkezett nála. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett félnek és azoknak, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek. Kitöltött kérdőív az uniós gyártók két mintába felvett csoportjától és két együttműködő, független importőrtől érkezett vissza. Egy kínai exportáló gyártó sem működött együtt a felülvizsgálatban, és a vizsgálat során az érintett fogyasztói szervezetek egyike sem szolgáltatott információt a Bizottság számára, vagy jelentkezett nála.

| (12) | A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, melyet szükségesnek tartott ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő károkozás folytatódásának a valószínűségét és az uniós érdeket. A következő érdekelt felek telephelyein került sor ellenőrző látogatásra: |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, melyet szükségesnek tartott ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő károkozás folytatódásának a valószínűségét és az uniós érdeket. A következő érdekelt felek telephelyein került sor ellenőrző látogatásra:

| — | Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Egyesült Királyság, valamint |
| --- | --- |

—

Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Egyesült Királyság, valamint

| — | Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Torinó, Olaszország. |
| --- | --- |

—

Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Torinó, Olaszország.

B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

| (13) | A jelen felülvizsgálatban érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálatban meghatározott termékkel, amely a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 4114 10 10 és a 4114 10 90 KN-kód alá sorolt puhított bőr, illetve samoa kombinációval kikészített bőr, kiszabva is, beleértve a crust puhított bőrt és a crust samoa kombinációval kikészített bőrt (a továbbiakban:az érintett termék). |
| --- | --- |

(13)

A jelen felülvizsgálatban érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálatban meghatározott termékkel, amely a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 4114 10 10 és a 4114 10 90 KN-kód alá sorolt puhított bőr, illetve samoa kombinációval kikészített bőr, kiszabva is, beleértve a crust puhított bőrt és a crust samoa kombinációval kikészített bőrt (a továbbiakban:az érintett termék).

| (14) | A vizsgálat megerősítette, hogy az eredeti vizsgálathoz hasonlóan az érintett termék, valamint a Kínában gyártott és a kínai belföldi piacon értékesített termékek, továbbá az uniós gyártók által előállított és az Unióban értékesített termékek alapvető fizikai és műszaki jellemzői, valamint felhasználása megegyezik, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek minősülnek. |
| --- | --- |

(14)

A vizsgálat megerősítette, hogy az eredeti vizsgálathoz hasonlóan az érintett termék, valamint a Kínában gyártott és a kínai belföldi piacon értékesített termékek, továbbá az uniós gyártók által előállított és az Unióban értékesített termékek alapvető fizikai és műszaki jellemzői, valamint felhasználása megegyezik, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek minősülnek.

C.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (15) | Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping valószínű folytatódásához vezetne-e. |
| --- | --- |

(15)

Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping valószínű folytatódásához vezetne-e.

1.   Előzetes megjegyzések

| (16) | A fenti (9) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a hat megkeresett kínai exportáló gyártó egyike sem működött együtt a vizsgálatban, így a dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó megállapításokat az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni, különös tekintettel a kérelmező által benyújtott információkra, beleértve a felülvizsgálati kérelemben szereplő információkat és a statisztikai adatokat. |
| --- | --- |

(16)

A fenti (9) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a hat megkeresett kínai exportáló gyártó egyike sem működött együtt a vizsgálatban, így a dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó megállapításokat az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni, különös tekintettel a kérelmező által benyújtott információkra, beleértve a felülvizsgálati kérelemben szereplő információkat és a statisztikai adatokat.

2.   Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban

2.1.   Analóg ország

| (17) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának rendelkezései értelmében a rendes értéket egy piacgazdasági berendezkedésű, megfelelő harmadik ország (a továbbiakban: az analóg ország) árai vagy számtanilag képzett rendes értéke, vagy pedig az analóg ország által más országok (beleértve az Uniót is) esetében alkalmazott ár alapján kell megállapítani, illetve, ha ez nem lehetséges, bármilyen más elfogadható alapon megállapítható, ideértve a hasonló termékért az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat is, és azt szükség esetén megfelelően módosítani kell úgy, hogy magában foglaljon egy ésszerű haszonkulcsot is. |
| --- | --- |

(17)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának rendelkezései értelmében a rendes értéket egy piacgazdasági berendezkedésű, megfelelő harmadik ország (a továbbiakban: az analóg ország) árai vagy számtanilag képzett rendes értéke, vagy pedig az analóg ország által más országok (beleértve az Uniót is) esetében alkalmazott ár alapján kell megállapítani, illetve, ha ez nem lehetséges, bármilyen más elfogadható alapon megállapítható, ideértve a hasonló termékért az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat is, és azt szükség esetén megfelelően módosítani kell úgy, hogy magában foglaljon egy ésszerű haszonkulcsot is.

| (18) | Az eredeti vizsgálatban a rendes érték megállapításához az USA szolgált analóg országként. Az akkoriban az USA-ban működő egyetlen puhítottbőr-gyártó azóta bezárta gyártó üzemét. Azóta a puhított bőrt egy törökországi közös vállalattól importálja. Mivel ennek megfelelően az USA-ban már nincs jelentős puhítottbőr-előállítás, a Bizottság a jelen felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben Új-Zélandot, Törökországot vagy Indiát kívánta analóg országként figyelembe venni. Kapcsolatba lépett a lehetséges analóg országokban (Új-Zéland, Törökország és India) működő gyártókkal, de egyik sem jelezte együttműködési szándékát. |
| --- | --- |

(18)

Az eredeti vizsgálatban a rendes érték megállapításához az USA szolgált analóg országként. Az akkoriban az USA-ban működő egyetlen puhítottbőr-gyártó azóta bezárta gyártó üzemét. Azóta a puhított bőrt egy törökországi közös vállalattól importálja. Mivel ennek megfelelően az USA-ban már nincs jelentős puhítottbőr-előállítás, a Bizottság a jelen felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben Új-Zélandot, Törökországot vagy Indiát kívánta analóg országként figyelembe venni. Kapcsolatba lépett a lehetséges analóg országokban (Új-Zéland, Törökország és India) működő gyártókkal, de egyik sem jelezte együttműködési szándékát.

| (19) | Az analóg országban működő gyártók együttműködésének hiányában a rendes értéket az Indiából származó uniós behozatalok átlagárára vonatkozó információk alapján határozták meg a felülvizsgálati időszakra vonatkozó Eurostat importstatisztikai adatok lapján (az Unióba irányuló behozatalok közül az Indiából származó a legnagyobb mértékű). A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában az exportárat a Kínából származó uniós behozatalok átlagárára vonatkozó információk alapján határozták meg a felülvizsgálati időszakra vonatkozó Eurostat importstatisztikai adatok lapján. Ennek alapján a dömpingkülönbözetet az Indiából származó uniós behozatalok átlagárainak (rendes érték) és a kínai behozatalok átlagárainak (exportár) különbözetében állapították meg. E dömpingszámítás eredményeképpen 64 %-os dömpingkülönbözetet állapítottak meg. |
| --- | --- |

(19)

Az analóg országban működő gyártók együttműködésének hiányában a rendes értéket az Indiából származó uniós behozatalok átlagárára vonatkozó információk alapján határozták meg a felülvizsgálati időszakra vonatkozó Eurostat importstatisztikai adatok lapján (az Unióba irányuló behozatalok közül az Indiából származó a legnagyobb mértékű). A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában az exportárat a Kínából származó uniós behozatalok átlagárára vonatkozó információk alapján határozták meg a felülvizsgálati időszakra vonatkozó Eurostat importstatisztikai adatok lapján. Ennek alapján a dömpingkülönbözetet az Indiából származó uniós behozatalok átlagárainak (rendes érték) és a kínai behozatalok átlagárainak (exportár) különbözetében állapították meg. E dömpingszámítás eredményeképpen 64 %-os dömpingkülönbözetet állapítottak meg.

2.2.   A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén

| (20) | A dömping felülvizsgálati időszak során történő fennállásának elemzése mellett azt is megvizsgálták, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén mennyire valószínű a dömping folytatódása. Minthogy egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a jelen vizsgálatban, az alábbi következtetések az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre, vagyis a felülvizsgálati kérelemben szereplő információkra, a kérelmező által szolgáltatott adatokra és az Eurostat-adatokra támaszkodnak. |
| --- | --- |

(20)

A dömping felülvizsgálati időszak során történő fennállásának elemzése mellett azt is megvizsgálták, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén mennyire valószínű a dömping folytatódása. Minthogy egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a jelen vizsgálatban, az alábbi következtetések az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre, vagyis a felülvizsgálati kérelemben szereplő információkra, a kérelmező által szolgáltatott adatokra és az Eurostat-adatokra támaszkodnak.

| (21) | Ebben az összefüggésben az alábbiakat elemezték: a Kínából származó behozatal alakulása, az exportáló gyártók gyártási és szabad kapacitása, valamint az uniós piac vonzereje az árak és a mennyiségek tekintetében. |
| --- | --- |

(21)

Ebben az összefüggésben az alábbiakat elemezték: a Kínából származó behozatal alakulása, az exportáló gyártók gyártási és szabad kapacitása, valamint az uniós piac vonzereje az árak és a mennyiségek tekintetében.

| (22) | Az alábbi (32) preambulumbekezdéssel összhangban a Kínából származó behozatalok felülvizsgálati időszakban tekintett árainak és az uniós gazdasági ágazat árainak összehasonlítása jelentős (51,6 %-os) áralákínálást mutat. Az uniós piac mind az árakat, mind a mennyiségeket illetően továbbra is vonzó a kínai exportáló gyártók számára. Ezt csak erősíti az a tény, hogy Kína az intézkedések bevezetése óta, amikortól fogva a kínai behozatalok csökkenést mutattak, jelentős gyártási kapacitással rendelkezik. Kína e termék tekintetében már az intézkedések bevezetését megelőzően is megháromszorozta uniós piaci részesedését, a 2001. évi 10,7 %-ról 2004-re 31,7 %-ra növelve azt. Ehhez járul, hogy az Unióba irányuló kínai kivitelek árai továbbra is magasabbak az egyes más harmadik országok piacain megjelenő áraknál, ami vonzóvá teszi az uniós piacot a kínai exportáló gyártók számára. |
| --- | --- |

(22)

Az alábbi (32) preambulumbekezdéssel összhangban a Kínából származó behozatalok felülvizsgálati időszakban tekintett árainak és az uniós gazdasági ágazat árainak összehasonlítása jelentős (51,6 %-os) áralákínálást mutat. Az uniós piac mind az árakat, mind a mennyiségeket illetően továbbra is vonzó a kínai exportáló gyártók számára. Ezt csak erősíti az a tény, hogy Kína az intézkedések bevezetése óta, amikortól fogva a kínai behozatalok csökkenést mutattak, jelentős gyártási kapacitással rendelkezik. Kína e termék tekintetében már az intézkedések bevezetését megelőzően is megháromszorozta uniós piaci részesedését, a 2001. évi 10,7 %-ról 2004-re 31,7 %-ra növelve azt. Ehhez járul, hogy az Unióba irányuló kínai kivitelek árai továbbra is magasabbak az egyes más harmadik országok piacain megjelenő áraknál, ami vonzóvá teszi az uniós piacot a kínai exportáló gyártók számára.

| (23) | A fenti elemzés arra mutat rá, hogy a Kínából származó behozatal továbbra is dömpingelt áron, nagyon magas dömpingkülönbözet mellett jut el az uniós piacra. Különös tekintettel az uniós árszintek elemzésére, valamint a Kínában rendelkezésre álló kapacitásokra, megállapítható, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennáll a dömping folytatódásának valószínűsége. |
| --- | --- |

(23)

A fenti elemzés arra mutat rá, hogy a Kínából származó behozatal továbbra is dömpingelt áron, nagyon magas dömpingkülönbözet mellett jut el az uniós piacra. Különös tekintettel az uniós árszintek elemzésére, valamint a Kínában rendelkezésre álló kapacitásokra, megállapítható, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennáll a dömping folytatódásának valószínűsége.

D.   KÁROKOZÁS

1.   Az uniós gazdasági ágazat

| (24) | Az Unióban a hasonló terméket három vállalat(csoport) gyártja. Közülük kettőt a kérelmező képvisel; ezek egyesült királyságbeli, illetve olaszországi székhellyel rendelkeznek, míg gyártási tevékenységük egy része Lengyelországba, illetve Romániába van kihelyezve. A harmadik gyártó olaszországi székhellyel rendelkezik, és támogatja a kérelmet. A többi puhítottbőr-gyártó az értesülések szerint gyártási üzemét az eredeti intézkedések 2006-ban történt bevezetése óta bezárta. |
| --- | --- |

(24)

Az Unióban a hasonló terméket három vállalat(csoport) gyártja. Közülük kettőt a kérelmező képvisel; ezek egyesült királyságbeli, illetve olaszországi székhellyel rendelkeznek, míg gyártási tevékenységük egy része Lengyelországba, illetve Romániába van kihelyezve. A harmadik gyártó olaszországi székhellyel rendelkezik, és támogatja a kérelmet. A többi puhítottbőr-gyártó az értesülések szerint gyártási üzemét az eredeti intézkedések 2006-ban történt bevezetése óta bezárta.

| (25) | Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett teljes uniós gyártást a mintába felvett uniós gyártók által visszaküldött kitöltött kérdőívek, valamint a reprezentativitás-vizsgálati/mintavételi eljárásban részt vevő harmadik gyártó által megküldött alapvető makroadatok alapján határozták meg. Ezen vállalatok képezik az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat). A mintába felvett két gyártó az uniós gyártás 80 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(25)

Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett teljes uniós gyártást a mintába felvett uniós gyártók által visszaküldött kitöltött kérdőívek, valamint a reprezentativitás-vizsgálati/mintavételi eljárásban részt vevő harmadik gyártó által megküldött alapvető makroadatok alapján határozták meg. Ezen vállalatok képezik az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat). A mintába felvett két gyártó az uniós gyártás 80 %-át teszi ki.

| (26) | Mivel a mikrogazdasági kárra vonatkozó mutatók kizárólag két vállalat adatain alapulnak, ezek az adatok az alaprendelet 19. cikke szerinti bizalmas kezelése érdekében indexált formában szerepelnek. |
| --- | --- |

(26)

Mivel a mikrogazdasági kárra vonatkozó mutatók kizárólag két vállalat adatain alapulnak, ezek az adatok az alaprendelet 19. cikke szerinti bizalmas kezelése érdekében indexált formában szerepelnek.

2.   Felhasználás az uniós piacon

| (27) | Az uniós felhasználás az uniós gazdasági ágazat uniós piacon megvalósult értékesítéseinek volumene és az Eurostattól származó importadatok alapján került meghatározásra. |
| --- | --- |

(27)

Az uniós felhasználás az uniós gazdasági ágazat uniós piacon megvalósult értékesítéseinek volumene és az Eurostattól származó importadatok alapján került meghatározásra.

| (28) | Figyelembe kell venni továbbá, hogy 2010 óta jelentős mennyiségű alacsony árú export puhított bőr érkezett Spanyolországon keresztül az Unió többi országába (a piaci részesedés mintegy 31 %-a). Ehhez járul, hogy Spanyolországban teljesen megszűnt a hasonló termék gyártása, és a Spanyolországból származó puhított bőrnek az Unió többi országába irányuló értékesítései meghaladják a behozatalt. Ezen mennyiségeket szintén beszámították a felhasználási adatok meghatározásakor. 2008 és a felülvizsgálati időszak között az uniós felhasználás 26 %-kal növekedett; a legerősebb növekedés 2009 és 2010 között volt tapasztalható.

  1.   táblázat | 2008 | 2009 | 2010 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Összes uniós fogyasztás (1 000 négyzetlábban) (5) | 22 107 | 22 300 | 28 434 | 27 827 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 101 | 129 | 126 |

(28)

Figyelembe kell venni továbbá, hogy 2010 óta jelentős mennyiségű alacsony árú export puhított bőr érkezett Spanyolországon keresztül az Unió többi országába (a piaci részesedés mintegy 31 %-a). Ehhez járul, hogy Spanyolországban teljesen megszűnt a hasonló termék gyártása, és a Spanyolországból származó puhított bőrnek az Unió többi országába irányuló értékesítései meghaladják a behozatalt. Ezen mennyiségeket szintén beszámították a felhasználási adatok meghatározásakor. 2008 és a felülvizsgálati időszak között az uniós felhasználás 26 %-kal növekedett; a legerősebb növekedés 2009 és 2010 között volt tapasztalható.

1.   táblázat

2008

2009

2010

Felülvizsgálati időszak

Összes uniós fogyasztás (1 000 négyzetlábban) (5)

22 107

22 300

28 434

27 827

Index (2008 = 100)

100

101

129

126

3.   A Kínából származó behozatal

a)   Volumen és piaci részesedés

| (29) | A 2006-os intézkedések bevezetését követően a kínai import jelentősen visszaesett, és a felülvizsgálati időszak alatti kb. 4 %-os piaci részesedéssel jelenleg is inkább korlátozott. Egyben a figyelembe vett időszakban a Kínából származó behozatalok volumene 9 %-kal nőtt, és a felülvizsgálati időszak alatt elérte az 1 103 330 négyzetláb értéket. Ugyanakkor a kínai importok nem növekedtek az uniós fogyasztást követő mértékben, és a kínai importok piaci részesedése is csökkent a figyelembe vett időszak alatt.

  2.   táblázat | 2008 | 2009 | 2010 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az érintett országból származó behozatal volumene (1 000 négyzetlábban) (6) | 1 010,00 | 786,67 | 883,33 | 1 103,33 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 78 | 87 | 109 |
| Az érintett országból származó behozatal piaci részesedése (6) | 5 % | 4 % | 3 % | 4 % |

(29)

A 2006-os intézkedések bevezetését követően a kínai import jelentősen visszaesett, és a felülvizsgálati időszak alatti kb. 4 %-os piaci részesedéssel jelenleg is inkább korlátozott. Egyben a figyelembe vett időszakban a Kínából származó behozatalok volumene 9 %-kal nőtt, és a felülvizsgálati időszak alatt elérte az 1 103 330 négyzetláb értéket. Ugyanakkor a kínai importok nem növekedtek az uniós fogyasztást követő mértékben, és a kínai importok piaci részesedése is csökkent a figyelembe vett időszak alatt.

2.   táblázat

2008

2009

2010

Felülvizsgálati időszak

Az érintett országból származó behozatal volumene (1 000 négyzetlábban) (6)

1 010,00

786,67

883,33

1 103,33

Index (2008 = 100)

100

78

87

109

Az érintett országból származó behozatal piaci részesedése (6)

5 %

4 %

3 %

4 %

b)   Árak

i.   
  Az árak alakulása

| (30) | A figyelembe vett időszakban a kínai behozatalok átlagárai ingadoztak. A 2008-as évvel összehasonlítva az árak 2009-ben először növekedtek, majd 2010-ben 13 %-kal csökkentek, mígnem a felülvizsgálati időszak alatt ismét a 2008. évi szintre tértek vissza.

  3.   táblázat | 2008 | 2009 | 2010 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az érintett országból származó behozatalok ára (EUR/négyzetláb) (7) | 0,45 | 0,61 | 0,39 | 0,46 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 136 | 87 | 102 |

(30)

A figyelembe vett időszakban a kínai behozatalok átlagárai ingadoztak. A 2008-as évvel összehasonlítva az árak 2009-ben először növekedtek, majd 2010-ben 13 %-kal csökkentek, mígnem a felülvizsgálati időszak alatt ismét a 2008. évi szintre tértek vissza.

3.   táblázat

2008

2009

2010

Felülvizsgálati időszak

Az érintett országból származó behozatalok ára (EUR/négyzetláb) (7)

0,45

0,61

0,39

0,46

Index (2008 = 100)

100

136

87

102

ii.   
  Áralákínálás

| (31) | Az áralákínálás elemzésének céljából az uniós gazdasági ágazat uniós piacon, független vevők részére történő értékesítéseinek átlagárait a kínai exportőrök ezeknek megfeleltethető CIF-árainak súlyozott átlagával hasonlították össze. Az uniós gazdasági ágazat eladási árait e célból a gyártelepi árszinthez igazították, különösen a hitelköltségek, a szállítási költségek, a csomagolási és a jutalékköltségek tekintetében. A Kínából származó behozatalok CIF-árait az Eurostattól kérték be, majd a vámkezeléssel kapcsolatos költségek – pl. vártarifa és a behozatal utáni költségek (kirakodási ár) – felszámítása érdekében kiigazították azokat. |
| --- | --- |

(31)

Az áralákínálás elemzésének céljából az uniós gazdasági ágazat uniós piacon, független vevők részére történő értékesítéseinek átlagárait a kínai exportőrök ezeknek megfeleltethető CIF-árainak súlyozott átlagával hasonlították össze. Az uniós gazdasági ágazat eladási árait e célból a gyártelepi árszinthez igazították, különösen a hitelköltségek, a szállítási költségek, a csomagolási és a jutalékköltségek tekintetében. A Kínából származó behozatalok CIF-árait az Eurostattól kérték be, majd a vámkezeléssel kapcsolatos költségek – pl. vártarifa és a behozatal utáni költségek (kirakodási ár) – felszámítása érdekében kiigazították azokat.

| (32) | Az összehasonlítás azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszakban az érintett termék behozatala az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest körülbelül 51,6 %-os áralákínálással történt. |
| --- | --- |

(32)

Az összehasonlítás azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszakban az érintett termék behozatala az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest körülbelül 51,6 %-os áralákínálással történt.

4.   Az uniós ágazat gazdasági helyzete

| (33) | Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a dömpingelt import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata magában foglalta valamennyi olyan gazdasági tényező és index értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(33)

Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a dömpingelt import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata magában foglalta valamennyi olyan gazdasági tényező és index értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (34) | A károkozás elemzése céljából a következő két szinten került sor kármutatók meghatározására:






  — | A makrogazdasági mutatókat (gyártás, kapacitás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, átlagos egységárak, a dömpingkülönbözetek nagysága, valamint a korábbi dömping hatásaiból való kilábalás) az uniós gazdasági ágazat egészének szintjén, a mintavételbe felvett vállalatok által visszaküldött kitöltött kérdőívekből nyert információk, valamint a harmadik uniós gyártótól érkezett makroadatok alapján értékelték. |
| --- | --- | --- |

(34)

A károkozás elemzése céljából a következő két szinten került sor kármutatók meghatározására:

—

A makrogazdasági mutatókat (gyártás, kapacitás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, átlagos egységárak, a dömpingkülönbözetek nagysága, valamint a korábbi dömping hatásaiból való kilábalás) az uniós gazdasági ágazat egészének szintjén, a mintavételbe felvett vállalatok által visszaküldött kitöltött kérdőívekből nyert információk, valamint a harmadik uniós gyártótól érkezett makroadatok alapján értékelték.

| — | A mikrogazdasági mutatókat (készletek, bérek, termelékenység, a beruházások megtérülése, pénzforgalom, tőkebevonási képesség és beruházások) a mintába felvett vállalatok által visszaküldött kitöltött kérdőívekből nyert és megfelelő mértékben ellenőrzött információk alapján elemezték. Ezen információk az egész uniós gazdasági ágazat vonatkozásában reprezentatívnak tekintendők. Mivel ezek a mutatók kizárólag két vállalattal kapcsolatosak, az alaprendelet 19. cikkében foglalt bizalmas adatkezelés miatt a pontos adatok nem tehetők nyilvánossá, és az alábbiakban csak indexált formában szerepelnek. |
| --- | --- |

—

A mikrogazdasági mutatókat (készletek, bérek, termelékenység, a beruházások megtérülése, pénzforgalom, tőkebevonási képesség és beruházások) a mintába felvett vállalatok által visszaküldött kitöltött kérdőívekből nyert és megfelelő mértékben ellenőrzött információk alapján elemezték. Ezen információk az egész uniós gazdasági ágazat vonatkozásában reprezentatívnak tekintendők. Mivel ezek a mutatók kizárólag két vállalattal kapcsolatosak, az alaprendelet 19. cikkében foglalt bizalmas adatkezelés miatt a pontos adatok nem tehetők nyilvánossá, és az alábbiakban csak indexált formában szerepelnek.

a)   Makrogazdasági mutatók

4.1.   Gyártás

| (35) | Az uniós gyártás 2008 óta folyamatosan csökkent, míg végül a 2008. évhez képest 12 %-kal alacsonyabb értékkel a felülvizsgálati időszakban elérte mélypontját, holott a fogyasztás ugyanezen az időszakban 26 %-kal nőtt.

  4.   táblázat | 2008 | 2009 | 2010 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gyártás (1 000 négyzetlábban) (8) | 7 659 | 7 223 | 7 100 | 6 753 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 94 | 93 | 88 |

(35)

Az uniós gyártás 2008 óta folyamatosan csökkent, míg végül a 2008. évhez képest 12 %-kal alacsonyabb értékkel a felülvizsgálati időszakban elérte mélypontját, holott a fogyasztás ugyanezen az időszakban 26 %-kal nőtt.

4.   táblázat

2008

2009

2010

Felülvizsgálati időszak

Gyártás (1 000 négyzetlábban) (8)

7 659

7 223

7 100

6 753

Index (2008 = 100)

100

94

93

88

4.2.   Gyártási kapacitás és kapacitáskihasználási ráták

| (36) | 2008 és a felülvizsgálati időszak között a gyártási kapacitás változatlan maradt. Miközben a kapacitáskihasználás szintje már 2008-ban is alacsony volt, a gyártás 2008 és a felülvizsgálati időszak közötti visszaesése azt eredményezte, hogy a kapacitáskihasználás további 7 százalékponttal csökkent 2008 és a felülvizsgálati időszak között.

  5.   táblázat | 2008 | 2009 | 2010 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gyártási kapacitás (1 000 négyzetlábban) (9) | 13 290 | 13 290 | 13 290 | 13 290 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapacitáskihasználás (9) | 58 % | 54 % | 53 % | 51 % |
| Index (2008 = 100) | 100 | 94 | 93 | 88 |

(36)

2008 és a felülvizsgálati időszak között a gyártási kapacitás változatlan maradt. Miközben a kapacitáskihasználás szintje már 2008-ban is alacsony volt, a gyártás 2008 és a felülvizsgálati időszak közötti visszaesése azt eredményezte, hogy a kapacitáskihasználás további 7 százalékponttal csökkent 2008 és a felülvizsgálati időszak között.

5.   táblázat

2008

2009

2010

Felülvizsgálati időszak

Gyártási kapacitás (1 000 négyzetlábban) (9)

13 290

13 290

13 290

13 290

Index (2008 = 100)

100

100

100

100

Kapacitáskihasználás (9)

58 %

54 %

53 %

51 %

Index (2008 = 100)

100

94

93

88

4.3.   Értékesítési volumen

| (37) | Az uniós gazdasági ágazat uniós piacon, független vevők számára megvalósított értékesítései 2008 és 2009 között 5 %-kal emelkedtek, majd 2010-ben 2 %-kal csökkentek, míg a felülvizsgálati időszak alatt ismét megnövekedtek. Összességében az értékesítések 9 %-kal növekedtek a figyelembe vett időszakban.

  6.   táblázat | 2008 | 2009 | 2010 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Független vevők számára történő uniós értékesítés volumene (1 000 négyzetlábban) (10) | 5 144 | 5 393 | 5 324 | 5 627 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 105 | 103 | 109 |

(37)

Az uniós gazdasági ágazat uniós piacon, független vevők számára megvalósított értékesítései 2008 és 2009 között 5 %-kal emelkedtek, majd 2010-ben 2 %-kal csökkentek, míg a felülvizsgálati időszak alatt ismét megnövekedtek. Összességében az értékesítések 9 %-kal növekedtek a figyelembe vett időszakban.

6.   táblázat

2008

2009

2010

Felülvizsgálati időszak

Független vevők számára történő uniós értékesítés volumene (1 000 négyzetlábban) (10)

5 144

5 393

5 324

5 627

Index (2008 = 100)

100

105

103

109

4.4.   Piaci részesedés

| (38) | 2008 és 2009 között az uniós gazdasági ágazat csaknem 1 %-kal növelni tudta a 2008. évi alacsony, 23 %-os piaci részesedését, mielőtt piaci részesedése 4 százalékponttal csökkenve 20 %-ra esett volna vissza a felülvizsgálati időszak alatt.

  7.   táblázat | 2008 | 2009 | 2010 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése (11) | 23 % | 24 % | 19 % | 20 % |
| Index (2008 = 100) | 100 | 104 | 80 | 87 |

(38)

2008 és 2009 között az uniós gazdasági ágazat csaknem 1 %-kal növelni tudta a 2008. évi alacsony, 23 %-os piaci részesedését, mielőtt piaci részesedése 4 százalékponttal csökkenve 20 %-ra esett volna vissza a felülvizsgálati időszak alatt.

7.   táblázat

2008

2009

2010

Felülvizsgálati időszak

Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése (11)

23 %

24 %

19 %

20 %

Index (2008 = 100)

100

104

80

87

4.5.   Növekedés

| (39) | 2008 és a felülvizsgálati időszak között, míg az uniós fogyasztás 26 %-kal növekedett, az uniós gyártók értékesítési volumene az uniós piacon mindössze 9 %-kal nőtt, piaci részesedésük pedig 3 százalékponttal csökkent. Következésképpen az uniós gyártók csak kevéssé tudták kihasználni a piacnövekedés előnyeit. |
| --- | --- |

(39)

2008 és a felülvizsgálati időszak között, míg az uniós fogyasztás 26 %-kal növekedett, az uniós gyártók értékesítési volumene az uniós piacon mindössze 9 %-kal nőtt, piaci részesedésük pedig 3 százalékponttal csökkent. Következésképpen az uniós gyártók csak kevéssé tudták kihasználni a piacnövekedés előnyeit.

4.6.   Foglalkoztatás

| (40) | A foglalkoztatásban 2008 és 2009 között bekövetkezett első jelentős, 9 %-os csökkenést követően az uniós gazdasági ágazat foglakoztatási szintje tovább esett. A 2008. évi 74 foglalkoztatottból a felülvizsgálati időszak alatt csak 59 foglalkoztatott maradt, ami átlag 19 %-os csökkenést jelent.

  8.   táblázat | 2008 | 2009 | 2010 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az érintett termékkel kapcsolatos foglalkoztatás (foglalkoztatottak száma) (12) | 74 | 67 | 62 | 59 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 91 | 84 | 81 |

(40)

A foglalkoztatásban 2008 és 2009 között bekövetkezett első jelentős, 9 %-os csökkenést követően az uniós gazdasági ágazat foglakoztatási szintje tovább esett. A 2008. évi 74 foglalkoztatottból a felülvizsgálati időszak alatt csak 59 foglalkoztatott maradt, ami átlag 19 %-os csökkenést jelent.

8.   táblázat

2008

2009

2010

Felülvizsgálati időszak

Az érintett termékkel kapcsolatos foglalkoztatás (foglalkoztatottak száma) (12)

74

67

62

59

Index (2008 = 100)

100

91

84

81

4.7.   Termelékenység

| (41) | Az uniós gazdasági ágazat munkaerő-állományának termelékenysége – teljesítmény/foglalkoztatottak/év alapon számolva – 2008 és a felülvizsgálati időszak között 9 %-kal nőtt. Ez azt a tényt tükrözi vissza, hogy a foglalkoztatás gyorsabb csökkenést mutatott, mint a termelés.

  9.   táblázat | 2008 | 2009 | 2010 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelékenység (négyzetláb/alkalmazott) (13) | 104 031 | 107 536 | 114 512 | 113 655 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 103 | 110 | 109 |

(41)

Az uniós gazdasági ágazat munkaerő-állományának termelékenysége – teljesítmény/foglalkoztatottak/év alapon számolva – 2008 és a felülvizsgálati időszak között 9 %-kal nőtt. Ez azt a tényt tükrözi vissza, hogy a foglalkoztatás gyorsabb csökkenést mutatott, mint a termelés.

9.   táblázat

2008

2009

2010

Felülvizsgálati időszak

Termelékenység (négyzetláb/alkalmazott) (13)

104 031

107 536

114 512

113 655

Index (2008 = 100)

100

103

110

109

4.8.   Értékesítési árak és a belföldi árakat befolyásoló tényezők

| (42) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési egységárai 2008 és a felülvizsgálati időszak között nem változtak. A fentiek szerint a kínai dömpingelt behozatalok jelentős mértékben az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáltak. Ugyanakkor az árszínvonal fenntartása az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének rovására ment.

  10.   táblázat | 2008 | 2009 | 2010 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uniós piaci egységár (EUR/négyzetláb) (14) | 1,01 | 0,97 | 1,01 | 1,01 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 96 | 100 | 100 |

(42)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési egységárai 2008 és a felülvizsgálati időszak között nem változtak. A fentiek szerint a kínai dömpingelt behozatalok jelentős mértékben az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáltak. Ugyanakkor az árszínvonal fenntartása az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének rovására ment.

10.   táblázat

2008

2009

2010

Felülvizsgálati időszak

Uniós piaci egységár (EUR/négyzetláb) (14)

1,01

0,97

1,01

1,01

Index (2008 = 100)

100

96

100

100

4.9.   A dömpingkülönbözet nagysága

| (43) | A kínai import mennyiségét, piaci részesedését és árait tekintve a tényleges dömpingkülönbözet uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak. |
| --- | --- |

(43)

A kínai import mennyiségét, piaci részesedését és árait tekintve a tényleges dömpingkülönbözet uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.

4.10.   A korábbi dömping hatásaiból való kilábalás

| (44) | A fentiekben vizsgált mutatók azt jelzik, hogy a dömpingellenes intézkedések 2006-os bevezetése ellenére az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzete meglehetősen sérülékeny és veszélyeztetett maradt. Ennek megfelelően nem történt meg az előző dömping utáni helyreállás, és megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is érzékenyen reagál az uniós piacon megjelenő bármilyen dömpingelt behozatalra. |
| --- | --- |

(44)

A fentiekben vizsgált mutatók azt jelzik, hogy a dömpingellenes intézkedések 2006-os bevezetése ellenére az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzete meglehetősen sérülékeny és veszélyeztetett maradt. Ennek megfelelően nem történt meg az előző dömping utáni helyreállás, és megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is érzékenyen reagál az uniós piacon megjelenő bármilyen dömpingelt behozatalra.

b)   Mikrogazdasági mutatók

4.11.   Készletek

| (45) | Az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje jelentősen, 31 %-kal növekedett 2008 és a felülvizsgálati időszak között. A további elemzés lehetővé tette a készletmennyiségnek megfelelő termelési hónapok számának alakulására vonatkozó értékelés finomítását. Ebben a vonatkozásban a mintába felvett gyártók 2008-ben körülbelül öt hónapos termelésnek megfelelő mennyiséget (43 %) tartottak készleten, azonban a dömpingelt behozatal által kiváltott nyomás arra kényszerítette őket, hogy a felülvizsgálati időszakban több mint hét hónapos termelésnek megfelelő mennyiségre növeljék a készletet (ami a teljes évi termelés 63 %-ának felel meg). Ezért megerősítést nyert az a következtetés, amely szerint a készletek alakulása hátrányos helyzetre vall.

  11.   táblázat | 2008 | 2009 | 2010 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet (négyzetlábban) (15) | Bizalmas vállalati adatok |
| Index (2008 = 100) | 100 | 116 | 135 | 131 |

(45)

Az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje jelentősen, 31 %-kal növekedett 2008 és a felülvizsgálati időszak között. A további elemzés lehetővé tette a készletmennyiségnek megfelelő termelési hónapok számának alakulására vonatkozó értékelés finomítását. Ebben a vonatkozásban a mintába felvett gyártók 2008-ben körülbelül öt hónapos termelésnek megfelelő mennyiséget (43 %) tartottak készleten, azonban a dömpingelt behozatal által kiváltott nyomás arra kényszerítette őket, hogy a felülvizsgálati időszakban több mint hét hónapos termelésnek megfelelő mennyiségre növeljék a készletet (ami a teljes évi termelés 63 %-ának felel meg). Ezért megerősítést nyert az a következtetés, amely szerint a készletek alakulása hátrányos helyzetre vall.

11.   táblázat

2008

2009

2010

Felülvizsgálati időszak

Zárókészlet (négyzetlábban) (15)

Bizalmas vállalati adatok

Index (2008 = 100)

100

116

135

131

4.12.   Bérek

| (46) | A munkavállalónkénti átlagbér 2008 és 2009, valamint 2010 és a felülvizsgálat időszak között nem változott. A 2009 és 2010 közötti 20 %-os ugrásszerű növekedés a mintába felvett két vállalat munkaerőköltségének – a foglalkoztatottság csökkenése ellenére bekövetkező – jelentős növekedéséből adódik.

  12.   táblázat | 2008 | 2009 | 2010 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Éves munkaerőköltség/foglalkoztatott (1 000 EUR-ban) (16) | Bizalmas vállalati adatok |
| Index (2008 = 100) | 100 | 100 | 120 | 120 |

(46)

A munkavállalónkénti átlagbér 2008 és 2009, valamint 2010 és a felülvizsgálat időszak között nem változott. A 2009 és 2010 közötti 20 %-os ugrásszerű növekedés a mintába felvett két vállalat munkaerőköltségének – a foglalkoztatottság csökkenése ellenére bekövetkező – jelentős növekedéséből adódik.

12.   táblázat

2008

2009

2010

Felülvizsgálati időszak

Éves munkaerőköltség/foglalkoztatott (1 000 EUR-ban) (16)

Bizalmas vállalati adatok

Index (2008 = 100)

100

100

120

120

4.13.   Befektetések

| (47) | A mintába felvett vállalatoknak a hasonló termék gyártása terén megvalósított éves beruházásai 2008 és a felülvizsgálati időszak között 21 %-kal nőttek, és főként a karbantartást érintették. A 2010 és a felülvizsgálati időszak közötti ugrásszerű növekedés az egyik mintába felvett vállalat eszközbeszerzéseiből adódik.

  13.   táblázat | 2008 | 2009 | 2010 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettó befektetések (EUR) (17) | Bizalmas vállalati adatok |
| Index (2008 = 100) | 100 | 102 | 72 | 121 |

(47)

A mintába felvett vállalatoknak a hasonló termék gyártása terén megvalósított éves beruházásai 2008 és a felülvizsgálati időszak között 21 %-kal nőttek, és főként a karbantartást érintették. A 2010 és a felülvizsgálati időszak közötti ugrásszerű növekedés az egyik mintába felvett vállalat eszközbeszerzéseiből adódik.

13.   táblázat

2008

2009

2010

Felülvizsgálati időszak

Nettó befektetések (EUR) (17)

Bizalmas vállalati adatok

Index (2008 = 100)

100

102

72

121

4.14.   Nyereségesség és a beruházások megtérülése

| (48) | Az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak egészében veszteséges volt. 2008 és a felülvizsgálati időszak között a veszteség (mind abszolút mértékben, mind a forgalom százalékában kifejezve) több mint kétszeresére nőtt. |
| --- | --- |

(48)

Az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak egészében veszteséges volt. 2008 és a felülvizsgálati időszak között a veszteség (mind abszolút mértékben, mind a forgalom százalékában kifejezve) több mint kétszeresére nőtt.

| (49) | Hasonlóképpen a beruházások megtérülése is negatív volt a figyelembe vett időszak egészében, és további 131 százalékponttal csökkent 2008 és a felülvizsgálati időszak között.

  14.   táblázat | 2008 | 2009 | 2010 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az uniós, független vevőknek történő értékesítés nettó nyeresége (a nettó értékesítés %-a) (18) | Bizalmas vállalati adatok |
| Index (2008 = 100) | – 100 | –95 | –73 | – 203 |
| A beruházások megtérülése (nettó nyereség a beruházások nettó könyv szerinti értékének %-ában) (18) | Bizalmas vállalati adatok |
| Index (2008 = 100) | – 100 | –95 | –73 | – 231 |

(49)

Hasonlóképpen a beruházások megtérülése is negatív volt a figyelembe vett időszak egészében, és további 131 százalékponttal csökkent 2008 és a felülvizsgálati időszak között.

14.   táblázat

2008

2009

2010

Felülvizsgálati időszak

Az uniós, független vevőknek történő értékesítés nettó nyeresége (a nettó értékesítés %-a) (18)

Bizalmas vállalati adatok

Index (2008 = 100)

– 100

–95

–73

– 203

A beruházások megtérülése (nettó nyereség a beruházások nettó könyv szerinti értékének %-ában) (18)

Bizalmas vállalati adatok

Index (2008 = 100)

– 100

–95

–73

– 231

4.15.   Pénzforgalom és tőkebevonási képesség

| (50) | Az operatív tevékenységekből származó nettó pénzforgalom negatív maradt a figyelembe vett időszak egészében, és közel 300 százalékponttal csökkent 2008 és a felülvizsgálati időszak között.

  15.   táblázat | 2008 | 2009 | 2010 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pénzáramlás (EUR) (19) | Bizalmas vállalati adatok |
| Index (2008 = 100) | – 100 | – 115 | –77 | – 398 |

(50)

Az operatív tevékenységekből származó nettó pénzforgalom negatív maradt a figyelembe vett időszak egészében, és közel 300 százalékponttal csökkent 2008 és a felülvizsgálati időszak között.

15.   táblázat

2008

2009

2010

Felülvizsgálati időszak

Pénzáramlás (EUR) (19)

Bizalmas vállalati adatok

Index (2008 = 100)

– 100

– 115

–77

– 398

| (51) | Nem volt arra utaló jel, hogy az uniós ágazat a tőkebevonás terén nehézségekbe ütközött volna. |
| --- | --- |

(51)

Nem volt arra utaló jel, hogy az uniós ágazat a tőkebevonás terén nehézségekbe ütközött volna.

c)   A dömpingelt behozatal és más tényezők hatása

4.16.   A dömpingelt behozatalok hatása

| (52) | Az intézkedések bevezetését követően a kínai import jelentősen visszaesett, és a felülvizsgálati időszak alatti kb. 4 %-os piaci részesedéssel jelenleg is inkább korlátozott. Ezen behozatalok és az uniós gazdasági ágazat árai közötti összehasonlítás ugyanakkor jelentős (51,6 %-os) áralákínálást mutat. Mivel a puhított bőr szabványosított termék, a termék köre igen korlátozott, és a kínai áruk minőségüket tekintve hasonlóak az európaiakhoz, a kínai importok viszonylag kis piaci részesedése a jelentős áralákínálással együtt arra utal, hogy ezek a behozatalok jelentős hatást gyakorolnak az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(52)

Az intézkedések bevezetését követően a kínai import jelentősen visszaesett, és a felülvizsgálati időszak alatti kb. 4 %-os piaci részesedéssel jelenleg is inkább korlátozott. Ezen behozatalok és az uniós gazdasági ágazat árai közötti összehasonlítás ugyanakkor jelentős (51,6 %-os) áralákínálást mutat. Mivel a puhított bőr szabványosított termék, a termék köre igen korlátozott, és a kínai áruk minőségüket tekintve hasonlóak az európaiakhoz, a kínai importok viszonylag kis piaci részesedése a jelentős áralákínálással együtt arra utal, hogy ezek a behozatalok jelentős hatást gyakorolnak az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

4.17.   Egyéb országokból származó behozatalok

| (53) | Jelentős behozatal érkezik Indiából, Törökországból és Új-Zélandról, valamint kis mennyiségben más országokból is, amelyek a felülvizsgálati időszak alatt összesen a piaci részesedés 46 %-át tették ki (a 2008. évi 60 %-kal szemben). |
| --- | --- |

(53)

Jelentős behozatal érkezik Indiából, Törökországból és Új-Zélandról, valamint kis mennyiségben más országokból is, amelyek a felülvizsgálati időszak alatt összesen a piaci részesedés 46 %-át tették ki (a 2008. évi 60 %-kal szemben).

| (54) | Az indiai behozatalok tekintetében megjegyzendő, hogy volumenük jelentős, és piaci részesedésük a 2008. évi 11 %-ról a felülvizsgálati időszakban 16 %-ra emelkedett. Ugyanezen időszak alatt az indiai behozatalok átlagárai némileg alatta maradtak az uniós gyártók átlagárainak. A jelentős mennyiséget és árkülönbséget figyelembe véve megállapítható, hogy az indiai behozatalok bizonyos mértékben hozzájárultak az uniós ágazat gazdasági helyzetének romlásához. Másrészt az indiai behozatalok árai több mint 60 %-kal magasabbak a kínai behozatalok árainál. Következésképpen kijelenthető, hogy ez az uniós gazdasági ágazat jelen helyzetére gyakorolt korlátozott hatás a kínai dömpingelt behozatalok valószínű növekedésével minden valószínűség szerint nem vetne véget a dömpingelt behozatalok és a károkozás között fennálló okozati összefüggésnek, és hogy az intézkedések visszavonása az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlásával járna.

  16.   táblázat | 2008 | 2009 | 2010 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Indiából származó behozatalok volumene (1 000 négyzetlábban) (20) | 2 330,00 | 2 123,33 | 4 276,67 | 4 436,67 |
| Az Indiából származó behozatalok piaci részesedése (20) | 11 % | 10 % | 15 % | 16 % |
| Az Indiából származó behozatalok átlagára (EUR/négyzetláb) | 0,79 | 0,82 | 0,66 | 0,75 |

(54)

Az indiai behozatalok tekintetében megjegyzendő, hogy volumenük jelentős, és piaci részesedésük a 2008. évi 11 %-ról a felülvizsgálati időszakban 16 %-ra emelkedett. Ugyanezen időszak alatt az indiai behozatalok átlagárai némileg alatta maradtak az uniós gyártók átlagárainak. A jelentős mennyiséget és árkülönbséget figyelembe véve megállapítható, hogy az indiai behozatalok bizonyos mértékben hozzájárultak az uniós ágazat gazdasági helyzetének romlásához. Másrészt az indiai behozatalok árai több mint 60 %-kal magasabbak a kínai behozatalok árainál. Következésképpen kijelenthető, hogy ez az uniós gazdasági ágazat jelen helyzetére gyakorolt korlátozott hatás a kínai dömpingelt behozatalok valószínű növekedésével minden valószínűség szerint nem vetne véget a dömpingelt behozatalok és a károkozás között fennálló okozati összefüggésnek, és hogy az intézkedések visszavonása az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlásával járna.

16.   táblázat

2008

2009

2010

Felülvizsgálati időszak

Az Indiából származó behozatalok volumene (1 000 négyzetlábban) (20)

2 330,00

2 123,33

4 276,67

4 436,67

Az Indiából származó behozatalok piaci részesedése (20)

11 %

10 %

15 %

16 %

Az Indiából származó behozatalok átlagára (EUR/négyzetláb)

0,79

0,82

0,66

0,75

| (55) | Jelentős továbbá a törökországi behozatal is, amely a felülvizsgálati időszakban 10 %-os piaci részesedéssel rendelkezett (a 2008. évi 18 %-hoz képest). Ezen behozatalok átlagárai ugyanakkor jóval meghaladják a Kínából származó puhított bőr átlagárait, és közel azonos szinten vannak az uniós gazdasági ágazat árszintjével. A törökországi behozatalok csökkenő tendenciáját és viszonylag magas árait tekintve megállapítható, hogy azok a kínai dömpingelt behozatalok valószínű növekedésével nem vetnének véget a dömpingelt behozatalok és a károkozás között fennálló okozati összefüggésnek, és hogy az intézkedések visszavonása az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlásával járna.

  17.   táblázat | 2008 | 2009 | 2010 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Törökországból származó behozatalok volumene (1 000 négyzetlábban) (21) | 4 063,33 | 2 623,33 | 2 933,33 | 2 700,00 |
| A Törökországból származó behozatalok piaci részesedése (21) | 18 % | 12 % | 10 % | 10 % |
| A Törökországból származó behozatalok átlagára (EUR/négyzetláb) | 0,77 | 0,89 | 1,05 | 1,20 |

(55)

Jelentős továbbá a törökországi behozatal is, amely a felülvizsgálati időszakban 10 %-os piaci részesedéssel rendelkezett (a 2008. évi 18 %-hoz képest). Ezen behozatalok átlagárai ugyanakkor jóval meghaladják a Kínából származó puhított bőr átlagárait, és közel azonos szinten vannak az uniós gazdasági ágazat árszintjével. A törökországi behozatalok csökkenő tendenciáját és viszonylag magas árait tekintve megállapítható, hogy azok a kínai dömpingelt behozatalok valószínű növekedésével nem vetnének véget a dömpingelt behozatalok és a károkozás között fennálló okozati összefüggésnek, és hogy az intézkedések visszavonása az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlásával járna.

17.   táblázat

2008

2009

2010

Felülvizsgálati időszak

A Törökországból származó behozatalok volumene (1 000 négyzetlábban) (21)

4 063,33

2 623,33

2 933,33

2 700,00

A Törökországból származó behozatalok piaci részesedése (21)

18 %

12 %

10 %

10 %

A Törökországból származó behozatalok átlagára (EUR/négyzetláb)

0,77

0,89

1,05

1,20

| (56) | Új-Zélandból szintén jelentős behozatal érkezik, amely a felülvizsgálati időszakban a piaci részesedés 7 %-át tette ki a 2008. évi 3 %-hoz képest. Ezen behozatalok átlagárai ugyanakkor jóval meghaladják a Kínából származó puhított bőr átlagárait, és még az uniós gazdasági ágazat árszintjét is meghaladják. Az új-zélandi behozatalok viszonylag magas árait tekintve megállapítható, hogy a kínai dömpingelt behozatalok valószínű növekedésével ezek sem vetnének véget a dömpingelt behozatalok és a károkozás között fennálló okozati összefüggésnek, és hogy az intézkedések visszavonása az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlásával járna.

  18.   táblázat | 2008 | 2009 | 2010 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Új-Zélandból származó behozatalok volumene (1 000 négyzetlábban) (22) | 716,67 | 2 426,67 | 1 966,67 | 1 883,33 |
| Az Új-Zélandból származó behozatal piaci részesedése (22) | 3 % | 11 % | 7 % | 7 % |
| Az Új-Zélandból származó behozatalok átlagára (EUR/négyzetláb) | 1,29 | 1,43 | 1,43 | 1,48 |

(56)

Új-Zélandból szintén jelentős behozatal érkezik, amely a felülvizsgálati időszakban a piaci részesedés 7 %-át tette ki a 2008. évi 3 %-hoz képest. Ezen behozatalok átlagárai ugyanakkor jóval meghaladják a Kínából származó puhított bőr átlagárait, és még az uniós gazdasági ágazat árszintjét is meghaladják. Az új-zélandi behozatalok viszonylag magas árait tekintve megállapítható, hogy a kínai dömpingelt behozatalok valószínű növekedésével ezek sem vetnének véget a dömpingelt behozatalok és a károkozás között fennálló okozati összefüggésnek, és hogy az intézkedések visszavonása az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlásával járna.

18.   táblázat

2008

2009

2010

Felülvizsgálati időszak

Az Új-Zélandból származó behozatalok volumene (1 000 négyzetlábban) (22)

716,67

2 426,67

1 966,67

1 883,33

Az Új-Zélandból származó behozatal piaci részesedése (22)

3 %

11 %

7 %

7 %

Az Új-Zélandból származó behozatalok átlagára (EUR/négyzetláb)

1,29

1,43

1,43

1,48

| (57) | A világ egyéb részéről származó behozatal piaci részesedése a felülvizsgálati időszakban 13 % volt (a 2008. évi 27 %-hoz képest tehát visszaesett). Ezen behozatalok átlagárai ugyanakkor jóval meghaladják a Kínából származó puhított bőr átlagárait, és az uniós gazdasági ágazat árszintjéhez közel állnak. A világ egyéb részéről származó behozatalok csökkenő tendenciáját és a Kínából származó puhítottbőr-behozatalokhoz képest mutatott relatív magas árait tekintve megállapítható, hogy ezek sem vetnének véget a dömpingelt behozatalok és a károkozás között fennálló okozati összefüggésnek, és hogy az intézkedések visszavonása a kínai dömpingelt behozatalok valószínű növekedésével és az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlásával járna.

  19.   táblázat | 2008 | 2009 | 2010 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A világ egyéb részéről származó behozatalok volumene (1 000 négyzetlábban) (23) | 5 896,67 | 4 013,33 | 4 480,00 | 3 556,67 |
| A világ egyéb részéről származó behozatalok piaci részesedése (23) | 27 % | 18 % | 16 % | 13 % |
| A világ egyéb részéről származó behozatalok átlagára (EUR/négyzetláb) | 0,63 | 0,84 | 0,81 | 0,84 |

(57)

A világ egyéb részéről származó behozatal piaci részesedése a felülvizsgálati időszakban 13 % volt (a 2008. évi 27 %-hoz képest tehát visszaesett). Ezen behozatalok átlagárai ugyanakkor jóval meghaladják a Kínából származó puhított bőr átlagárait, és az uniós gazdasági ágazat árszintjéhez közel állnak. A világ egyéb részéről származó behozatalok csökkenő tendenciáját és a Kínából származó puhítottbőr-behozatalokhoz képest mutatott relatív magas árait tekintve megállapítható, hogy ezek sem vetnének véget a dömpingelt behozatalok és a károkozás között fennálló okozati összefüggésnek, és hogy az intézkedések visszavonása a kínai dömpingelt behozatalok valószínű növekedésével és az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlásával járna.

19.   táblázat

2008

2009

2010

Felülvizsgálati időszak

A világ egyéb részéről származó behozatalok volumene (1 000 négyzetlábban) (23)

5 896,67

4 013,33

4 480,00

3 556,67

A világ egyéb részéről származó behozatalok piaci részesedése (23)

27 %

18 %

16 %

13 %

A világ egyéb részéről származó behozatalok átlagára (EUR/négyzetláb)

0,63

0,84

0,81

0,84

| (58) | A többi harmadik országból származó behozatalok piaci részesedése összesen 46 % volt a felülvizsgálati időszakban (a 2008. évi 60 %-hoz képest). E behozatalok átlagárai ugyanakkor jóval meghaladják a Kínából származó puhított bőr átlagárait, és közel azonos szinten vannak az uniós gazdasági ágazat áraival. A harmadik országokból származó behozatalok csökkenő tendenciáját és viszonylag magas árait tekintve megállapítható, hogy a kínai dömpingelt behozatalok valószínű növekedésével azok összességükben szintén nem vetnének véget a dömpingelt behozatalok és a károkozás között fennálló okozati összefüggésnek, és hogy az intézkedések visszavonása az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlásával járna.

  20.   táblázat | 2008 | 2009 | 2010 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Egyéb országokból származó behozatal volumene (1 000 négyzetlábban) (24) | 13 006,67 | 11 186,67 | 13 656,67 | 12 576,67 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 86 | 105 | 97 |
| Az egyéb országokból származó import piaci részesedése (24) | 60 % | 51 % | 49 % | 46 % |
| Az egyéb országokból származó behozatalok átlagára (EUR/négyzetláb) | 0,74 | 0,98 | 0,91 | 0,98 |

(58)

A többi harmadik országból származó behozatalok piaci részesedése összesen 46 % volt a felülvizsgálati időszakban (a 2008. évi 60 %-hoz képest). E behozatalok átlagárai ugyanakkor jóval meghaladják a Kínából származó puhított bőr átlagárait, és közel azonos szinten vannak az uniós gazdasági ágazat áraival. A harmadik országokból származó behozatalok csökkenő tendenciáját és viszonylag magas árait tekintve megállapítható, hogy a kínai dömpingelt behozatalok valószínű növekedésével azok összességükben szintén nem vetnének véget a dömpingelt behozatalok és a károkozás között fennálló okozati összefüggésnek, és hogy az intézkedések visszavonása az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlásával járna.

20.   táblázat

2008

2009

2010

Felülvizsgálati időszak

Egyéb országokból származó behozatal volumene (1 000 négyzetlábban) (24)

13 006,67

11 186,67

13 656,67

12 576,67

Index (2008 = 100)

100

86

105

97

Az egyéb országokból származó import piaci részesedése (24)

60 %

51 %

49 %

46 %

Az egyéb országokból származó behozatalok átlagára (EUR/négyzetláb)

0,74

0,98

0,91

0,98

5.   Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés

| (59) | Az Unióban összesen három gyártó (mindegyikük kkv) maradt. A többi puhítottbőr-gyártó az értesülések szerint gyártási üzemét az eredeti intézkedések 2006-ban történt bevezetése óta bezárta. Ez a változás – még emelkedő uniós fogyasztás mellett is – a kínai dömpingelt behozataloknak az uniós piacra gyakorolt egyre erősödő nyomásának tudható be. |
| --- | --- |

(59)

Az Unióban összesen három gyártó (mindegyikük kkv) maradt. A többi puhítottbőr-gyártó az értesülések szerint gyártási üzemét az eredeti intézkedések 2006-ban történt bevezetése óta bezárta. Ez a változás – még emelkedő uniós fogyasztás mellett is – a kínai dömpingelt behozataloknak az uniós piacra gyakorolt egyre erősödő nyomásának tudható be.

| (60) | A károkozás elemzése azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete a figyelembe vet időszak alatt romlott. Különösen a gyártás csökkent (mintegy 12 %-kal), és még ha az értékesítés enyhe növekedést mutatott is, nem érte el a fogyasztásban bekövetkezett növekedést, aminek következtében az uniós gyártók piaci részesedése 3 százalékponttal visszaesett. |
| --- | --- |

(60)

A károkozás elemzése azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete a figyelembe vet időszak alatt romlott. Különösen a gyártás csökkent (mintegy 12 %-kal), és még ha az értékesítés enyhe növekedést mutatott is, nem érte el a fogyasztásban bekövetkezett növekedést, aminek következtében az uniós gyártók piaci részesedése 3 százalékponttal visszaesett.

| (61) | A makrogazdasági mutatók elemzése ugyanakkor azt mutatja, hogy a nyereségesség, a beruházások megtérülése és az uniós gazdasági ágazat pénzforgalma a figyelembe vett időszak egészében negatív maradt, és a felülvizsgálati időszak alatt tovább romlott. |
| --- | --- |

(61)

A makrogazdasági mutatók elemzése ugyanakkor azt mutatja, hogy a nyereségesség, a beruházások megtérülése és az uniós gazdasági ágazat pénzforgalma a figyelembe vett időszak egészében negatív maradt, és a felülvizsgálati időszak alatt tovább romlott.

| (62) | Az Indiából, Törökországból, Új-Zélandból és a világ egyéb részeiről származó behozatalokat is megvizsgálták. E behozatalokról külön-külön és összességükben is megállapítható, hogy kínai dömpingelt behozatalok valószínű növekedésével nem vetnének véget a dömpingelt behozatalok és a károkozás között fennálló okozati összefüggésnek, és hogy az intézkedések visszavonása az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlásával járna. |
| --- | --- |

(62)

Az Indiából, Törökországból, Új-Zélandból és a világ egyéb részeiről származó behozatalokat is megvizsgálták. E behozatalokról külön-külön és összességükben is megállapítható, hogy kínai dömpingelt behozatalok valószínű növekedésével nem vetnének véget a dömpingelt behozatalok és a károkozás között fennálló okozati összefüggésnek, és hogy az intézkedések visszavonása az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlásával járna.

| (63) | Ennek fényében levonható az a következtetés, hogy az uniós gazdasági ágazatot továbbra is jelentős kár éri az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében, helyzete instabil, és távolról sem éri el azt az állapotot, amelyet az eredeti vizsgálatban megállapított dömpingből való kilábalás esetén várható lett volna. |
| --- | --- |

(63)

Ennek fényében levonható az a következtetés, hogy az uniós gazdasági ágazatot továbbra is jelentős kár éri az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében, helyzete instabil, és távolról sem éri el azt az állapotot, amelyet az eredeti vizsgálatban megállapított dömpingből való kilábalás esetén várható lett volna.

| (64) | Továbbá az is megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat kedvezőtlen helyzetét elsősorban a dömpingelt és alacsony árú kínai behozatalok folyamatos jelenléte okozta. |
| --- | --- |

(64)

Továbbá az is megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat kedvezőtlen helyzetét elsősorban a dömpingelt és alacsony árú kínai behozatalok folyamatos jelenléte okozta.

E.   A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE

1.   A behozatal várható mennyisége és az árak által gyakorolt hatások az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén

| (65) | Bár a Kínából származó behozatal volumene a 2006. évi intézkedéseket követően jelentős mértékben csökkent, megállapítható, hogy Kína továbbra is jelentős gyártási kapacitással rendelkezik (lásd a (22) preambulumbekezdést). Ezen szabad kapacitások az intézkedések visszavonása esetén könnyen átirányíthatók az unós piacra. |
| --- | --- |

(65)

Bár a Kínából származó behozatal volumene a 2006. évi intézkedéseket követően jelentős mértékben csökkent, megállapítható, hogy Kína továbbra is jelentős gyártási kapacitással rendelkezik (lásd a (22) preambulumbekezdést). Ezen szabad kapacitások az intézkedések visszavonása esetén könnyen átirányíthatók az unós piacra.

| (66) | Amennyiben tehát az intézkedéseket visszavonnák, a kínai exportáló gyártók nagy valószínűséggel arra törekednének, hogy visszaszerezzék az uniós piacon elvesztett piaci részesedésüket. A vizsgálat által kimutatott jelentős áralákínálás valóban arra mutat, hogy az Unió piaca az uniós árszintek miatt igen vonzó a kínai behozatalok számára (lásd a (22) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(66)

Amennyiben tehát az intézkedéseket visszavonnák, a kínai exportáló gyártók nagy valószínűséggel arra törekednének, hogy visszaszerezzék az uniós piacon elvesztett piaci részesedésüket. A vizsgálat által kimutatott jelentős áralákínálás valóban arra mutat, hogy az Unió piaca az uniós árszintek miatt igen vonzó a kínai behozatalok számára (lásd a (22) preambulumbekezdést).

2.   A károkozás folytatódására vonatkozó következtetés

| (67) | Mindezek alapján az a következtetés vonható le, hogy a Kínából származó behozatalokra vonatkozó intézkedések hatályon kívül helyezése minden bizonnyal az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódását eredményezné. |
| --- | --- |

(67)

Mindezek alapján az a következtetés vonható le, hogy a Kínából származó behozatalokra vonatkozó intézkedések hatályon kívül helyezése minden bizonnyal az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódását eredményezné.

F.   AZ UNIÓS ÉRDEK

1.   Bevezetés

| (68) | Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása nem lenne-e ellentétes az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek – vagyis egyrészt az uniós gazdasági ágazat, másrészt az importőrök és a felhasználók érdekeinek – felmérésén alapult. |
| --- | --- |

(68)

Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása nem lenne-e ellentétes az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek – vagyis egyrészt az uniós gazdasági ágazat, másrészt az importőrök és a felhasználók érdekeinek – felmérésén alapult.

| (69) | Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban az intézkedések elfogadása nem minősült az Unió érdekeivel ellentétesnek. Ezenkívül az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, azaz egy olyan helyzet elemzése, amelyben már hatályban vannak dömpingellenes intézkedések, lehetővé teszi, hogy értékeljék a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleg indokolatlanul hátrányos hatását is. |
| --- | --- |

(69)

Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban az intézkedések elfogadása nem minősült az Unió érdekeivel ellentétesnek. Ezenkívül az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, azaz egy olyan helyzet elemzése, amelyben már hatályban vannak dömpingellenes intézkedések, lehetővé teszi, hogy értékeljék a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleg indokolatlanul hátrányos hatását is.

| (70) | Ennek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére le lehetett-e vonni azt az egyértelmű következtetést, hogy az Uniónak nem érdeke, hogy ebben a konkrét esetben fenntartsa az intézkedéseket. |
| --- | --- |

(70)

Ennek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére le lehetett-e vonni azt az egyértelmű következtetést, hogy az Uniónak nem érdeke, hogy ebben a konkrét esetben fenntartsa az intézkedéseket.

2.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (71) | Az uniós gazdasági ágazat, amely kkv-kből áll, folyamatosan vesztett piaci részesedéséből, és jelentős kár érte a figyelembe vett időszak alatt. Az intézkedések visszavonása esetén az uniós gazdasági ágazat minden valószínűség szerint még ennél is rosszabb helyzetbe kerülne. |
| --- | --- |

(71)

Az uniós gazdasági ágazat, amely kkv-kből áll, folyamatosan vesztett piaci részesedéséből, és jelentős kár érte a figyelembe vett időszak alatt. Az intézkedések visszavonása esetén az uniós gazdasági ágazat minden valószínűség szerint még ennél is rosszabb helyzetbe kerülne.

3.   Az importőrök érdeke

| (72) | A vizsgálatban két független importőr működött együtt. A puhított bőrrel kapcsolatos üzleti tevékenységük forgalmuknak csak korlátozott részét teszi ki. Ezért nincs arra utaló jel, hogy az intézkedések fenntartása bármilyen negatív hatással is lenne tevékenységeikre. |
| --- | --- |

(72)

A vizsgálatban két független importőr működött együtt. A puhított bőrrel kapcsolatos üzleti tevékenységük forgalmuknak csak korlátozott részét teszi ki. Ezért nincs arra utaló jel, hogy az intézkedések fenntartása bármilyen negatív hatással is lenne tevékenységeikre.

4.   A felhasználók és a fogyasztók érdeke

| (73) | Az eredeti vizsgálathoz hasonlóan az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül egy felhasználói vagy fogyasztói szervezet sem jelentkezett. Mivel az eredeti vizsgálat azt mutatta, hogy a szóban forgó intézkedések nem befolyásolnák kedvezőtlenül e felek érdekeit, valamint tekintettel arra, hogy a vizsgálat alatt nem mutattak együttműködési szándékot, megállapítható, hogy az intézkedések fenntartása nem érintené érdekeiket. Mivel jelentős és versenyképes árú behozatalok állnak rendelkezésre egyéb forrásokból, ezáltal biztosított, hogy a felhasználók és a fogyasztók továbbra is bő választási lehetőséggel rendelkeznek majd az adott termék tekintetében a különböző beszállítók ésszerű áron kínált termékei közül. |
| --- | --- |

(73)

Az eredeti vizsgálathoz hasonlóan az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül egy felhasználói vagy fogyasztói szervezet sem jelentkezett. Mivel az eredeti vizsgálat azt mutatta, hogy a szóban forgó intézkedések nem befolyásolnák kedvezőtlenül e felek érdekeit, valamint tekintettel arra, hogy a vizsgálat alatt nem mutattak együttműködési szándékot, megállapítható, hogy az intézkedések fenntartása nem érintené érdekeiket. Mivel jelentős és versenyképes árú behozatalok állnak rendelkezésre egyéb forrásokból, ezáltal biztosított, hogy a felhasználók és a fogyasztók továbbra is bő választási lehetőséggel rendelkeznek majd az adott termék tekintetében a különböző beszállítók ésszerű áron kínált termékei közül.

5.   Következtetés

| (74) | Valamennyi fent említett tényezőt figyelembe véve az a következtetés vonható le, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartásával szemben nem állnak fenn kényszerítő okok. |
| --- | --- |

(74)

Valamennyi fent említett tényezőt figyelembe véve az a következtetés vonható le, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartásával szemben nem állnak fenn kényszerítő okok.

G.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (75) | Minden felet értesítettek azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság a fennálló intézkedések fenntartását kívánja javasolni. A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a tájékoztatást követően benyújtsák észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette. |
| --- | --- |

(75)

Minden felet értesítettek azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság a fennálló intézkedések fenntartását kívánja javasolni. A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a tájékoztatást követően benyújtsák észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.

| (76) | A fentiekből az következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Kínából származó puhított bőr behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Emlékeztetni kell arra, hogy az intézkedések 58,9 %-os ad valorem vámot jelentenek. |
| --- | --- |

(76)

A fentiekből az következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Kínából származó puhított bőr behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Emlékeztetni kell arra, hogy az intézkedések 58,9 %-os ad valorem vámot jelentenek.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 4114 10 10 és a 4114 10 90 KN-kód alá tartozó puhított bőr, illetve samoa kombinációval kikészített bőr, kiszabva is, beleértve a crust puhított bőrt és a crust samoa kombinációval kikészített bőrt is, behozatalára.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott termékekre vonatkozó, vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám 58,9 %.

(3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. december 3-án.

a Tanács részéről

az elnök

N. SYLIKIOTIS

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL L 251., 2006.9.14., 1. o.

2

(3)  HL C 19., 2011.1.20., 9. o.

3

(4)  HL C 270., 2011.9.13., 6. o.

4

(5)  Adatforrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok.

5

(6)  Adatforrás: Eurostat.

6

(7)  Adatforrás: Eurostat.

7

(8)  Adatforrás: a kérdőívre adott válaszok.

8

(9)  Adatforrás: a kérdőívre adott válaszok.

9

(10)  Adatforrás: a kérdőívre adott válaszok

10

(11)  Adatforrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok.

11

(12)  Adatforrás: a kérdőívre adott válaszok.

12

(13)  Adatforrás: a kérdőívre adott válaszok.

13

(14)  Adatforrás: a kérdőívre adott válaszok.

14

(15)  Adatforrás: a kérdőívre adott válaszok.

15

(16)  Adatforrás: a kérdőívre adott válaszok.

16

(17)  Adatforrás: a kérdőívre adott válaszok.

17

(18)  Adatforrás: a kérdőívre adott válaszok.

18

(19)  Adatforrás: a kérdőívre adott válaszok.

19

(20)  Adatforrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok.

20

(21)  Adatforrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok.

21

(22)  Adatforrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok.

22

(23)  Adatforrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok.

23

(24)  Adatforrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok.

24

---

| 6.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 334/44 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 334/44

---

A BIZOTTSÁG 1154/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. december 5.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. december 5-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | AL | 55,3 |
| MA | 55,8 |
| TN | 76,3 |
| TR | 72,4 |
| ZZ | 65,0 |
| 0707 00 05 | AL | 74,8 |
| JO | 174,9 |
| MA | 133,1 |
| TR | 146,9 |
| ZZ | 132,4 |
| 0709 93 10 | MA | 129,9 |
| TR | 100,5 |
| ZZ | 115,2 |
| 0805 10 20 | AR | 49,7 |
| TR | 74,4 |
| ZA | 63,7 |
| ZW | 52,1 |
| ZZ | 60,0 |
| 0805 20 10 | MA | 69,0 |
| ZZ | 69,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 71,1 |
| HR | 85,6 |
| MA | 95,7 |
| TR | 78,9 |
| ZZ | 82,8 |
| 0805 50 10 | TR | 76,3 |
| ZZ | 76,3 |
| 0808 10 80 | MK | 39,0 |
| US | 174,2 |
| ZA | 136,9 |
| ZZ | 116,7 |
| 0808 30 90 | CN | 53,2 |
| TR | 112,1 |
| US | 160,6 |
| ZZ | 108,6 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

AL

55,3

MA

55,8

TN

76,3

TR

72,4

ZZ

65,0

0707 00 05

AL

74,8

JO

174,9

MA

133,1

TR

146,9

ZZ

132,4

0709 93 10

MA

129,9

TR

100,5

ZZ

115,2

0805 10 20

AR

49,7

TR

74,4

ZA

63,7

ZW

52,1

ZZ

60,0

0805 20 10

MA

69,0

ZZ

69,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

71,1

HR

85,6

MA

95,7

TR

78,9

ZZ

82,8

0805 50 10

TR

76,3

ZZ

76,3

0808 10 80

MK

39,0

US

174,2

ZA

136,9

ZZ

116,7

0808 30 90

CN

53,2

TR

112,1

US

160,6

ZZ

108,6

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 6.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 334/46 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 334/46

---

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG EULEX KOSOVO/3/2012 HATÁROZATA

(2012. december 4.)

az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziója (EULEX KOSOVO) misszióvezetőjének kinevezéséről

(2012/751/KKBP)

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikke harmadik bekezdésére,

tekintettel az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójáról (EULEX KOSOVO) (1) szóló, 2008. február 4-i 2008/124/KKBP tanácsi együttes fellépésre és különösen annak 12. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | 2008. február 4-én a Tanács elfogadta az Európai Unió koszovói EULEX KOSOVO jogállamiság-misszióját létrehozó 2008/124/KKBP együttes fellépést. |
| --- | --- |

(1)

2008. február 4-én a Tanács elfogadta az Európai Unió koszovói EULEX KOSOVO jogállamiság-misszióját létrehozó 2008/124/KKBP együttes fellépést.

| (2) | A Tanács 2012. június 5-én elfogadta a 2012/291/KKBP határozatot (2), amellyel módosította a 2008/124/KKBP együttes fellépést és 2014. június 14-ig meghosszabbította az EULEX KOSOVO időtartamát. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2012. június 5-én elfogadta a 2012/291/KKBP határozatot (2), amellyel módosította a 2008/124/KKBP együttes fellépést és 2014. június 14-ig meghosszabbította az EULEX KOSOVO időtartamát.

| (3) | A Politikai és Biztonsági Bizottság a 2008/124/KKBP együttes fellépés 12. cikkének (2) bekezdése értelmében és a Szerződés 38. cikkével összhangban felhatalmazással rendelkezik, hogy meghozza az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziója (EULEX KOSOVO) politikai ellenőrzésére és stratégiai irányítására vonatkozó megfelelő határozatokat, ideértve a misszióvezető kinevezéséről szóló határozatot is. |
| --- | --- |

(3)

A Politikai és Biztonsági Bizottság a 2008/124/KKBP együttes fellépés 12. cikkének (2) bekezdése értelmében és a Szerződés 38. cikkével összhangban felhatalmazással rendelkezik, hogy meghozza az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziója (EULEX KOSOVO) politikai ellenőrzésére és stratégiai irányítására vonatkozó megfelelő határozatokat, ideértve a misszióvezető kinevezéséről szóló határozatot is.

| (4) | Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője 2012. november 20-án javasolta, hogy 2013. február 1-jei hatállyal Bernd BORCHARDT nagykövetet nevezzék ki az EULEX KOSOVO misszióvezetőjévé. |
| --- | --- |

(4)

Az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője 2012. november 20-án javasolta, hogy 2013. február 1-jei hatállyal Bernd BORCHARDT nagykövetet nevezzék ki az EULEX KOSOVO misszióvezetőjévé.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziója (EULEX KOSOVO) misszióvezetőjének Bernd BORCHARDT nagykövetet nevezik ki 2013. február 1-jei hatállyal.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Ez a határozat 2014. június 14-ig alkalmazandó.

Kelt Brüsszelben, 2012. december 4-én.

a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

az elnök

O. SKOOG

---

(1)  HL L 42., 2008.2.16., 92. o.

1

(2)  HL L 146., 2012.6.6., 46. o.

2

---

| 6.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 334/47 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 334/47

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2012. december 4.)

egy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságban működő laboratórium számára a veszettség elleni vakcinák hatékonyságát ellenőrző szerológiai vizsgálatok elvégzésének engedélyezéséről

(az értesítés a C(2012) 8757. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2012/752/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a veszettség elleni vakcinák hatékonyságát figyelemmel kísérő szerológiai vizsgálatok egységesítéséhez szükséges szempontok megállapításáért felelős különleges intézet kijelöléséről szóló, 2000. március 20-i 2000/258/EK tanácsi határozatra (1) és különösen annak 3. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2000/258/EK határozat a franciaországi Nancyban található Agence française de sécurité sanitaire des aliments (AFSSA) (2010. július 1-jén épült be az Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail, ANSES intézetbe) intézetet jelöli meg a veszettség elleni vakcinák hatékonyságát figyelemmel kísérő szerológiai vizsgálatok egységesítéséhez szükséges szempontok megállapításáért felelős intézetként. |
| --- | --- |

(1)

A 2000/258/EK határozat a franciaországi Nancyban található Agence française de sécurité sanitaire des aliments (AFSSA) (2010. július 1-jén épült be az Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail, ANSES intézetbe) intézetet jelöli meg a veszettség elleni vakcinák hatékonyságát figyelemmel kísérő szerológiai vizsgálatok egységesítéséhez szükséges szempontok megállapításáért felelős intézetként.

| (2) | Az említett határozat egyben előírja, hogy az ANSES feladata, hogy dokumentálja azoknak a harmadik országokban működő laboratóriumoknak az értékelését, amelyek a veszettség elleni vakcinák hatékonyságát ellenőrző szerológiai vizsgálatok elvégzésére jelentkeztek. |
| --- | --- |

(2)

Az említett határozat egyben előírja, hogy az ANSES feladata, hogy dokumentálja azoknak a harmadik országokban működő laboratóriumoknak az értékelését, amelyek a veszettség elleni vakcinák hatékonyságát ellenőrző szerológiai vizsgálatok elvégzésére jelentkeztek.

| (3) | Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság illetékes hatósága kérelmet nyújtott be a területén működő, az Állategészségügyi Intézet veszettséggel foglalkozó laboratóriuma jóváhagyására az említett szerológiai vizsgálatok elvégzése céljából. Ezt a kérelmet alátámasztja az erről a laboratóriumról 2012. szeptember 3-án az ANSES által készített kedvező jelentés. |
| --- | --- |

(3)

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság illetékes hatósága kérelmet nyújtott be a területén működő, az Állategészségügyi Intézet veszettséggel foglalkozó laboratóriuma jóváhagyására az említett szerológiai vizsgálatok elvégzése céljából. Ezt a kérelmet alátámasztja az erről a laboratóriumról 2012. szeptember 3-án az ANSES által készített kedvező jelentés.

| (4) | Az említett laboratórium számára ezért engedélyezni kell a veszettség elleni vakcinák hatékonyságát ellenőrző szerológiai vizsgálatok végzését kutyákon, macskákon és görényeken. |
| --- | --- |

(4)

Az említett laboratórium számára ezért engedélyezni kell a veszettség elleni vakcinák hatékonyságát ellenőrző szerológiai vizsgálatok végzését kutyákon, macskákon és görényeken.

| (5) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2000/258/EK határozat 3. cikke (2) bekezdésének megfelelően az alábbi laboratórium jogosult veszettség elleni vakcinák hatékonyságát ellenőrző szerológiai vizsgálatokat végezni kutyákon, macskákon és görényeken:

| Állategészségügyi Intézet veszettséggel foglalkozó laboratóriuma (Laboratory for rabies of the Veterinary Institute) |
| --- |
| Állatorvostudományi Kar |
| Lazar Pop-Trajkov 5-7 |
| 1000 Skopje |
| Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság |

Állategészségügyi Intézet veszettséggel foglalkozó laboratóriuma (Laboratory for rabies of the Veterinary Institute)

Állatorvostudományi Kar

Lazar Pop-Trajkov 5-7

1000 Skopje

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

2. cikk

Ezt a határozatot 2013. január 1-jétől kell alkalmazni.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2012. december 4-én.

a Bizottság részéről

Tonio BORG

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 79., 2000.3.30., 40. o.

1

---

| 6.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 334/48 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 334/48

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2012. december 4.)

a Finnországra és az Egyesült Királyságra vonatkozó felügyeleti programok, valamint Finnország és az Egyesült Királyság bizonyos víziállat-betegségektől mentesnek való minősítése tekintetében a 2009/177/EK határozat I. mellékletének módosításáról

(az értesítés a C(2012) 8758. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2012/753/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a tenyésztett víziállatokra és az azokból származó termékekre vonatkozó állat-egészségügyi követelményekről és a víziállatokban előforduló egyes betegségek megelőzéséről és az azok elleni védekezésről szóló, 2006. október 24-i 2006/88/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 44. cikke (1) bekezdésének első albekezdésére és 49. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2006/88/EK tanácsi irányelvnek a felügyeleti és felszámolási programok, valamint a tagállamok, övezetek és területi egységek betegségtől mentes minősítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2008. október 31-i 2009/177/EK bizottsági határozat (2) megállapítja azoknak a tagállamoknak, övezeteknek és területi egységeknek a jegyzékét, amelyekben a 2006/88/EK irányelv IV. mellékletének II. részében („Nem egzotikus betegségek”) felsorolt egy vagy több nem egzotikus betegség tekintetében jóváhagyott felügyeleti programokat kell elvégezni. Az említett határozat felsorolja azokat a tagállamokat, övezeteket és területi egységeket is, amelyeket egy vagy több ilyen betegségtől mentesnek minősítettek. |
| --- | --- |

(1)

A 2006/88/EK tanácsi irányelvnek a felügyeleti és felszámolási programok, valamint a tagállamok, övezetek és területi egységek betegségtől mentes minősítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2008. október 31-i 2009/177/EK bizottsági határozat (2) megállapítja azoknak a tagállamoknak, övezeteknek és területi egységeknek a jegyzékét, amelyekben a 2006/88/EK irányelv IV. mellékletének II. részében („Nem egzotikus betegségek”) felsorolt egy vagy több nem egzotikus betegség tekintetében jóváhagyott felügyeleti programokat kell elvégezni. Az említett határozat felsorolja azokat a tagállamokat, övezeteket és területi egységeket is, amelyeket egy vagy több ilyen betegségtől mentesnek minősítettek.

| (2) | A 2009/177/EK határozat I. mellékletének B. része felsorolja azokat a tagállamokat, övezeteket és területi egységeket, ahol jóváhagyott felszámolási programok folynak, a melléklet C. része pedig felsorolja azokat a tagállamokat, övezeteket és területi egységeket, amelyeket egy vagy több nem egzotikus betegségtől mentesnek minősítettek. |
| --- | --- |

(2)

A 2009/177/EK határozat I. mellékletének B. része felsorolja azokat a tagállamokat, övezeteket és területi egységeket, ahol jóváhagyott felszámolási programok folynak, a melléklet C. része pedig felsorolja azokat a tagállamokat, övezeteket és területi egységeket, amelyeket egy vagy több nem egzotikus betegségtől mentesnek minősítettek.

| (3) | Finnország a Bizottságnak dokumentumokat nyújtott be, amelyek szerint Uusikaupunki, Pyhäranta és Rauma települések a pisztrángok vírusos vérfertőzésétől (VHS) mentesek. |
| --- | --- |

(3)

Finnország a Bizottságnak dokumentumokat nyújtott be, amelyek szerint Uusikaupunki, Pyhäranta és Rauma települések a pisztrángok vírusos vérfertőzésétől (VHS) mentesek.

| (4) | Az Egyesült Királyság a Bizottságnak dokumentumokat nyújtott be, amelyek szerint a Dél-nyugati Shetland-szigetek a lazacok fertőző vérszegénységétől mentesek. |
| --- | --- |

(4)

Az Egyesült Királyság a Bizottságnak dokumentumokat nyújtott be, amelyek szerint a Dél-nyugati Shetland-szigetek a lazacok fertőző vérszegénységétől mentesek.

| (5) | A 2009/177/EK határozat I. mellékletének B. és C. részét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A 2009/177/EK határozat I. mellékletének B. és C. részét ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2009/177/EK határozat I. mellékletének B. és C. része e határozat melléklete szerint módosul.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2012. december 4-én.

a Bizottság részéről

Tonio BORG

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 328., 2006.11.24., 14. o.

1

(2)  HL L 63., 2009.3.7., 15. o.

2

---

MELLÉKLET

A 2009/177/EK határozat I. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A B. rész helyébe a következő szöveg lép:
  „B.   RÉSZ


  Azon tagállamok, övezetek és területi egységek, amelyekre jóváhagyott felszámolási programok vonatkoznak









  Betegség | Tagállam | ISO-kód | A felszámolási program által érintett terület földrajzi határai (tagállam, övezet vagy területi egység) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pisztrángok vírusos vérfertőzése (VHS) | Dánia | DK | Az alábbi vízgyűjtő területek: Tim Å, Hover Å, Heager Å, Velling Å, Skjern Å, Hemmet Mølle Bæk, Lydum Å, Kongeå, Kolding Å, Vejle Å és Holmsland Klit |
| Finnország | FI | Åland tartomány |
| Pisztrángfélék fertőző vérképzőszervi elhalása (IHN) | | | |
| Koiherpeszvírus betegség (KHV) | Németország | DE | Szászország tartomány” |
| Marteilia refringens fertőzés | | | |
| Bonamia ostreae fertőzés | | | |
| Darakór | | | |

1.

A B. rész helyébe a következő szöveg lép:

„B.   RÉSZ

Azon tagállamok, övezetek és területi egységek, amelyekre jóváhagyott felszámolási programok vonatkoznak

Betegség

Tagállam

ISO-kód

A felszámolási program által érintett terület földrajzi határai (tagállam, övezet vagy területi egység)

Pisztrángok vírusos vérfertőzése (VHS)

Dánia

DK

Az alábbi vízgyűjtő területek: Tim Å, Hover Å, Heager Å, Velling Å, Skjern Å, Hemmet Mølle Bæk, Lydum Å, Kongeå, Kolding Å, Vejle Å és Holmsland Klit

Finnország

FI

Åland tartomány

Pisztrángfélék fertőző vérképzőszervi elhalása (IHN)

Koiherpeszvírus betegség (KHV)

Németország

DE

Szászország tartomány”

Marteilia refringens fertőzés

Bonamia ostreae fertőzés

Darakór

| 2. | A C. rész a következőképpen módosul:






  a) | A Finnországra vonatkozó bejegyzés helyébe a pisztrángok vírusos vérfertőzése (VHS) tekintetében a következő szöveg lép:







  „Finnország | FI | A területén található valamennyi szárazföldi és part menti terület, kivéve Åland tartományt” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

A C. rész a következőképpen módosul:

a)

A Finnországra vonatkozó bejegyzés helyébe a pisztrángok vírusos vérfertőzése (VHS) tekintetében a következő szöveg lép:

„Finnország

FI

A területén található valamennyi szárazföldi és part menti terület, kivéve Åland tartományt”

| b) | Az Egyesült Királyságra vonatkozó sorban a lazacok fertőző vérszegénysége (ISA) tekintetében a következőt el kell hagyni: „a Dél-nyugati Shetland-szigetek kivételével”. |
| --- | --- |

b)

Az Egyesült Királyságra vonatkozó sorban a lazacok fertőző vérszegénysége (ISA) tekintetében a következőt el kell hagyni: „a Dél-nyugati Shetland-szigetek kivételével”.

---

| 6.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 334/50 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 334/50

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK HATÁROZATA

(2012. november 29.)

a 2013-ban történő érmekibocsátás mennyiségének engedélyezéséről

(EKB/2012/26)

(2012/754/EU)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 128. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | 1999. január 1-jétől kizárólag az Európai Központi Bank („EKB”) jogosult az azon tagállamokban kibocsátott érmék mennyiségének engedélyezésére, amelyeknek fizetőeszköze az euro. |
| --- | --- |

(1)

1999. január 1-jétől kizárólag az Európai Központi Bank („EKB”) jogosult az azon tagállamokban kibocsátott érmék mennyiségének engedélyezésére, amelyeknek fizetőeszköze az euro.

| (2) | Azon tagállamok, amelyeknek fizetőeszköze az euro, benyújtották engedélyezésre az EKB-hoz a 2013-ban kibocsátandó euroérmék becsült mennyiségét az előrejelzési módszerrel kapcsolatos magyarázó megjegyzésekkel együtt, |
| --- | --- |

(2)

Azon tagállamok, amelyeknek fizetőeszköze az euro, benyújtották engedélyezésre az EKB-hoz a 2013-ban kibocsátandó euroérmék becsült mennyiségét az előrejelzési módszerrel kapcsolatos magyarázó megjegyzésekkel együtt,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2013-ban kibocsátandó euroérmék mennyiségének engedélyezése

Az EKB engedélyezi az azon tagállamok, amelyek fizetőeszköze az euro, által 2013-ban kibocsátandó euroérméknek az alábbi táblázatban meghatározott mennyiségét:

| (millió EUR) |
| --- |
| | Forgalomba szánt euroérmék és (a forgalomba nem szánt) euro-emlékérmék kibocsátása 2013-ban |
| Belgium | 149,9 |
| Németország | 758,0 |
| Észtország | 10,1 |
| Írország | 48,4 |
| Görögország | 8,9 |
| Spanyolország | 230,0 |
| Franciaország | 300,0 |
| Olaszország | 101,5 |
| Ciprus | 7,1 |
| Luxemburg | 40,0 |
| Málta | 8,1 |
| Hollandia | 63,8 |
| Ausztria | 253,0 |
| Portugália | 17,2 |
| Szlovénia | 15,0 |
| Szlovákia | 21,4 |
| Finnország | 60,0 |

(millió EUR)

Forgalomba szánt euroérmék és (a forgalomba nem szánt) euro-emlékérmék kibocsátása 2013-ban

Belgium

149,9

Németország

758,0

Észtország

10,1

Írország

48,4

Görögország

8,9

Spanyolország

230,0

Franciaország

300,0

Olaszország

101,5

Ciprus

7,1

Luxemburg

40,0

Málta

8,1

Hollandia

63,8

Ausztria

253,0

Portugália

17,2

Szlovénia

15,0

Szlovákia

21,4

Finnország

60,0

2. cikk

Záró rendelkezés

Ennek a határozatnak azon tagállamok a címzettjei, amelyek fizetőeszköze az euro.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2012. november 29-én.

az EKB elnöke

Mario DRAGHI

---

Helyesbítések

| 6.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 334/51 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 334/51

---

Helyesbítés az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Jordán Hasimita Királyság közötti euromediterrán légiközlekedési megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló, 2010. október 15-i a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselőinek 2011/181/EU határozatához

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 79., 2011. március 25.
  )

A 2011/181/EU határozat közzététele semmisnek tekintendő.

---

| 6.12.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 334/52 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 334/52

---

Helyesbítés az egyes, emberi fogyasztásra szánt kéthéjú kagylók Peruból történő behozatalának felfüggesztését célzó sürgősségi intézkedésekről szóló 2008/866/EK bizottsági határozatnak az időbeli hatálya tekintetében történő módosításáról szóló, 2012. november 23-i 2012/729/EU bizottsági végrehajtási határozathoz

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 327., 2012. november 27.
  )

Az 56. oldalon, a címben:

a következő szövegrész:

helyesen:

---